# Az Európai Unió C 412/2019

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 412 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 62. évfolyam2019. december 9. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 412

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

62. évfolyam2019. december 9.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | AJÁNLÁSOK |
| | Európai Központi Bank |
| 2019/C 412/01 | Az Európai Rendszerkockázati Testület ajánlása (2019. szeptember 26.) a más tagállamban vagy harmadik országban központi irodával rendelkező hitelintézetek fióktelepeire vonatkozó információk makroprudenciális célokra történő cseréjéről és gyűjtéséről (ERKT/2019/18) | 1 |

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

AJÁNLÁSOK

Európai Központi Bank

2019/C 412/01

Az Európai Rendszerkockázati Testület ajánlása (2019. szeptember 26.) a más tagállamban vagy harmadik országban központi irodával rendelkező hitelintézetek fióktelepeire vonatkozó információk makroprudenciális célokra történő cseréjéről és gyűjtéséről (ERKT/2019/18)

1

---

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2019/C 412/02 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.9512 — EQT/Colony Capital/Zayo) (
  1
  ) | 11 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2019/C 412/02

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.9512 — EQT/Colony Capital/Zayo) (
  1
  )

1

11

---

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Tanács |
| 2019/C 412/03 | A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott következtetések az ifjúságsegítők oktatásáról és képzéséről | 12 |
| 2019/C 412/04 | A Tanács következtetései az Eurojustról: Az Európai Unió Igazságügyi Együttműködési Egysége a digitális korban | 16 |
| | Európai Bizottság |
| 2019/C 412/05 | Euroátváltási árfolyamok — 2019. december 6. | 20 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

2019/C 412/03

A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott következtetések az ifjúságsegítők oktatásáról és képzéséről

12

2019/C 412/04

A Tanács következtetései az Eurojustról: Az Európai Unió Igazságügyi Együttműködési Egysége a digitális korban

16

Európai Bizottság

2019/C 412/05

Euroátváltási árfolyamok — 2019. december 6.

20

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2019/C 412/06 | Összefonódás előzetes bejelentése Ügyszám M.9559 – Telefónica/Prosegur/Prosegur Alarmas España Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 21 |
| 2019/C 412/07 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám M.9653 – Pon Tyre Group/Gilde Fund V/Gundlach Automotive Corporation) Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 23 |
| 2019/C 412/08 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám M.9586 – SEGRO/PSPIB/7R Projekt 5) Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 24 |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2019/C 412/09 | Az (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele | 25 |

V   Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2019/C 412/06

Összefonódás előzetes bejelentése Ügyszám M.9559 – Telefónica/Prosegur/Prosegur Alarmas España Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

21

2019/C 412/07

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám M.9653 – Pon Tyre Group/Gilde Fund V/Gundlach Automotive Corporation) Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

23

2019/C 412/08

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám M.9586 – SEGRO/PSPIB/7R Projekt 5) Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

24

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

2019/C 412/09

Az (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele

25

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

AJÁNLÁSOK

Európai Központi Bank

| 9.12.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 412/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 412/1

---

AZ EURÓPAI RENDSZERKOCKÁZATI TESTÜLET AJÁNLÁSA

(2019. szeptember 26.)

a más tagállamban vagy harmadik országban központi irodával rendelkező hitelintézetek fióktelepeire vonatkozó információk makroprudenciális célokra történő cseréjéről és gyűjtéséről

(ERKT/2019/18)

(2019/C 412/01)

AZ EURÓPAI RENDSZERKOCKÁZATI TESTÜLET IGAZGATÓTANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a pénzügyi rendszer európai uniós makroprudenciális felügyeletéről és az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozásáról szóló, 2010. november 24-i 1092/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre  (1), és különösen annak 3. cikke (2) bekezdésének b), d) és f) pontjára, valamint 16–18. cikkére,

tekintettel az Európai Rendszerkockázati Testület igazgatótanácsának az Európai Rendszerkockázati Testület eljárási szabályzatának létrehozásáról szóló, 2011. január 20-i ERKT/2011/1 határozatára  (2) és különösen annak 15. cikke (3) bekezdésének e) pontjára és 18–20. cikkére,

mivel:

| (1) | A makroprudenciális politika végső célja a pénzügyi rendszer egésze stabilitásának megőrzéséhez való hozzájárulás, beleértve a pénzügyi rendszer ellenállóképességének növelésén és a rendszerszintű kockázatok felgyülemlésének csökkentésén keresztül történő hozzájárulást is. |
| --- | --- |

(1)

A makroprudenciális politika végső célja a pénzügyi rendszer egésze stabilitásának megőrzéséhez való hozzájárulás, beleértve a pénzügyi rendszer ellenállóképességének növelésén és a rendszerszintű kockázatok felgyülemlésének csökkentésén keresztül történő hozzájárulást is.

| (2) | Az 1092/2010/EU rendelet elismeri, hogy a potenciális rendszerkockázatok nyomon követésének és értékelésének a vonatkozó makrogazdasági és mikropénzügyi adatok és mutatók széles körén kell alapulnia, és az Európai Rendszerkockázati Testületnek (ERKT) hozzáférést biztosít mindazon információkhoz, amelyek szükségesek a makroprudenciális felvigyázással kapcsolatos feladatai ellátásához, ugyanakkor szükség szerint megőrizve ezen információk titkosságát. |
| --- | --- |

(2)

Az 1092/2010/EU rendelet elismeri, hogy a potenciális rendszerkockázatok nyomon követésének és értékelésének a vonatkozó makrogazdasági és mikropénzügyi adatok és mutatók széles körén kell alapulnia, és az Európai Rendszerkockázati Testületnek (ERKT) hozzáférést biztosít mindazon információkhoz, amelyek szükségesek a makroprudenciális felvigyázással kapcsolatos feladatai ellátásához, ugyanakkor szükség szerint megőrizve ezen információk titkosságát.

| (3) | A makroprudenciális politikai intézkedések elfogadásával és/vagy aktiválásával vagy a pénzügyi stabilitással összefüggő más feladatokkal megbízott más hatóságoknak – a makroprudenciális politikai döntések alátámasztásául szolgáló elemzéseket készítő hatóságokat is ideértve – szintén hozzá kell férniük a feladataik ellátásához szükséges releváns adatokhoz és mutatókhoz. A különböző tagállamokban eltérő körű és gyakoriságú információk állnak az érintett hatóságok rendelkezésére a területükön található fióktelepekről. |
| --- | --- |

(3)

A makroprudenciális politikai intézkedések elfogadásával és/vagy aktiválásával vagy a pénzügyi stabilitással összefüggő más feladatokkal megbízott más hatóságoknak – a makroprudenciális politikai döntések alátámasztásául szolgáló elemzéseket készítő hatóságokat is ideértve – szintén hozzá kell férniük a feladataik ellátásához szükséges releváns adatokhoz és mutatókhoz. A különböző tagállamokban eltérő körű és gyakoriságú információk állnak az érintett hatóságok rendelkezésére a területükön található fióktelepekről.

| (4) | Az ERKT/2011/3 európai rendszerkockázati testületi ajánlás (3) többek között azt ajánlotta, hogy a tagállamok biztosítsák, hogy a makroprudenciális hatóságoknak legyen hatásköre a feladataik ellátásához szükséges összes nemzeti adat és információ időben történő bekéréséhez, a mikroprudenciális és értékpapír-piaci felügyeleti hatóságokra és a szabályozási körön kívülre kiterjedően, beleértve egyben az intézményspecifikus adatok indokolt kérelemre és a titoktartást szolgáló megfelelő szabályozás mellett történő bekérését. Ez az ajánlás ugyanakkor nem láthatta előre a makroprudenciális politika meghatározása és folytatása terén a tagállamokban 2011 óta kialakult különböző intézményi megoldásokat. Ezért nem foglalkozott kifejezetten bizonyos olyan intézményi megoldásokkal, amelyekre annak biztosítása érdekében lehet szükség, hogy a makroprudenciális hatóságok hozzáférjenek a feladataik ellátáshoz szükségesnek tekintett, azonban rendelkezésükre nem álló információkhoz. |
| --- | --- |

(4)

Az ERKT/2011/3 európai rendszerkockázati testületi ajánlás (3) többek között azt ajánlotta, hogy a tagállamok biztosítsák, hogy a makroprudenciális hatóságoknak legyen hatásköre a feladataik ellátásához szükséges összes nemzeti adat és információ időben történő bekéréséhez, a mikroprudenciális és értékpapír-piaci felügyeleti hatóságokra és a szabályozási körön kívülre kiterjedően, beleértve egyben az intézményspecifikus adatok indokolt kérelemre és a titoktartást szolgáló megfelelő szabályozás mellett történő bekérését. Ez az ajánlás ugyanakkor nem láthatta előre a makroprudenciális politika meghatározása és folytatása terén a tagállamokban 2011 óta kialakult különböző intézményi megoldásokat. Ezért nem foglalkozott kifejezetten bizonyos olyan intézményi megoldásokkal, amelyekre annak biztosítása érdekében lehet szükség, hogy a makroprudenciális hatóságok hozzáférjenek a feladataik ellátáshoz szükségesnek tekintett, azonban rendelkezésükre nem álló információkhoz.

| (5) | Jelenleg számos tagállamban a pénzügyi rendszer fontos részét képezik a más tagállamban vagy harmadik országban központi irodával rendelkező hitelintézetek fióktelepein keresztül nyújtott, határokon átnyúló pénzügyi szolgáltatások. E tagállamokban egyes fióktelepek a) a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) 51. cikkével összhangban az illetékes hatóságok által jelentősként kerültek kijelölésre, b) megfelelnek az egyéb rendszerszinten jelentős intézmények 2013/36/EU irányelv 131. cikke szerinti kritériumainak, c) az európai helyreállítási és szanálási keretrendszer alapján kritikus funkciókat látnak el, vagy d) jelentős piaci részesedéssel rendelkeznek olyan tevékenységek területén, amelyek relevánsak a pénzügyi stabilitás szempontjából (a továbbiakban együttesen: a pénzügyi stabilitás szempontjából releváns fióktelepek). Az uniós jog nem tartalmazza a pénzügyi stabilitás szempontjából releváns fióktelepek harmonizált fogalommeghatározását. A határokon átnyúló pénzügyi szolgáltatások ilyen fióktelepeken keresztül történő nyújtása a jövőben várhatóan bővülni fog, ahogy az Európai Unióban folytatódik a pénzügyi integráció. A makroprudenciális politikai intézkedések elfogadásával és/vagy aktiválásával vagy a pénzügyi stabilitással összefüggő más feladatokkal megbízott bármely hatóságnak képesnek kell lennie az országában működő valamennyi olyan fióktelepre vonatkozó bizonyos alapvető információk megszerzésére, amelyek hitelintézeti anyavállalatának központi irodája más tagállamban vagy harmadik országban található. Erre azért van szükség, hogy a hatóság értékelni tudja legalább azt, hogy e fióktelepek a pénzügyi stabilitás szempontjából relevánsak-e abban az országban, ahol működnek. Ha a hatóság úgy ítéli meg, hogy ez a helyzet, lehetősége kell legyen arra is, hogy részletesebb információkat szerezzen e fióktelepek tevékenységeiről. |
| --- | --- |

(5)

Jelenleg számos tagállamban a pénzügyi rendszer fontos részét képezik a más tagállamban vagy harmadik országban központi irodával rendelkező hitelintézetek fióktelepein keresztül nyújtott, határokon átnyúló pénzügyi szolgáltatások. E tagállamokban egyes fióktelepek a) a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) 51. cikkével összhangban az illetékes hatóságok által jelentősként kerültek kijelölésre, b) megfelelnek az egyéb rendszerszinten jelentős intézmények 2013/36/EU irányelv 131. cikke szerinti kritériumainak, c) az európai helyreállítási és szanálási keretrendszer alapján kritikus funkciókat látnak el, vagy d) jelentős piaci részesedéssel rendelkeznek olyan tevékenységek területén, amelyek relevánsak a pénzügyi stabilitás szempontjából (a továbbiakban együttesen: a pénzügyi stabilitás szempontjából releváns fióktelepek). Az uniós jog nem tartalmazza a pénzügyi stabilitás szempontjából releváns fióktelepek harmonizált fogalommeghatározását. A határokon átnyúló pénzügyi szolgáltatások ilyen fióktelepeken keresztül történő nyújtása a jövőben várhatóan bővülni fog, ahogy az Európai Unióban folytatódik a pénzügyi integráció. A makroprudenciális politikai intézkedések elfogadásával és/vagy aktiválásával vagy a pénzügyi stabilitással összefüggő más feladatokkal megbízott bármely hatóságnak képesnek kell lennie az országában működő valamennyi olyan fióktelepre vonatkozó bizonyos alapvető információk megszerzésére, amelyek hitelintézeti anyavállalatának központi irodája más tagállamban vagy harmadik országban található. Erre azért van szükség, hogy a hatóság értékelni tudja legalább azt, hogy e fióktelepek a pénzügyi stabilitás szempontjából relevánsak-e abban az országban, ahol működnek. Ha a hatóság úgy ítéli meg, hogy ez a helyzet, lehetősége kell legyen arra is, hogy részletesebb információkat szerezzen e fióktelepek tevékenységeiről.

| (6) | A más tagállamban vagy harmadik országban központi irodával rendelkező hitelintézetek fióktelepei eltérő méretűek és jelentőségűek lehetnek. Amennyiben e fióktelepeket abban az országban, ahol működnek, a pénzügyi stabilitás szempontjából relevánsnak tekintik, fokozni kell a fogadó tagállam és a székhely szerinti tagállam érintett hatóságai közötti együttműködést. Az ilyen esetekben a túlzott hitelnövekedés jellemezte időszakokban vagy válság esetén az e fióktelepek által gyakorolt potenciális felerősítő hatás értékelése érdekében szükség van az e fióktelepek anyaintézményeire és vállalatcsoportjára vonatkozó kiválasztott információk cseréjére. Az ezen anyaintézményekre és csoportokra vonatkozó, a szavatolótőkével és a tőkeáttétellel (a vonatkozó pufferkövetelményeket is beleértve), a finanszírozási és likviditási kockázattal, az üzleti stratégiával és a helyreállítási tervek bizonyos vonatkozásaival kapcsolatos e kiválasztott információk cseréje ezenkívül az ilyen fióktelepek fogadó tagállamában folytatott makroprudenciális politika eredményességének biztosításához is szükséges. |
| --- | --- |

(6)

A más tagállamban vagy harmadik országban központi irodával rendelkező hitelintézetek fióktelepei eltérő méretűek és jelentőségűek lehetnek. Amennyiben e fióktelepeket abban az országban, ahol működnek, a pénzügyi stabilitás szempontjából relevánsnak tekintik, fokozni kell a fogadó tagállam és a székhely szerinti tagállam érintett hatóságai közötti együttműködést. Az ilyen esetekben a túlzott hitelnövekedés jellemezte időszakokban vagy válság esetén az e fióktelepek által gyakorolt potenciális felerősítő hatás értékelése érdekében szükség van az e fióktelepek anyaintézményeire és vállalatcsoportjára vonatkozó kiválasztott információk cseréjére. Az ezen anyaintézményekre és csoportokra vonatkozó, a szavatolótőkével és a tőkeáttétellel (a vonatkozó pufferkövetelményeket is beleértve), a finanszírozási és likviditási kockázattal, az üzleti stratégiával és a helyreállítási tervek bizonyos vonatkozásaival kapcsolatos e kiválasztott információk cseréje ezenkívül az ilyen fióktelepek fogadó tagállamában folytatott makroprudenciális politika eredményességének biztosításához is szükséges.

| (7) | Ezen okokból a C. ajánlásban megjelölt információk szolgáltatása szükségesnek tekintendő ahhoz, hogy a makroprudenciális politikai intézkedések elfogadásával és/vagy aktiválásával vagy a pénzügyi stabilitással kapcsolatos más feladatokkal megbízott hatóságok el tudják látni megbízatásukat. Az ilyen információkat indokolással ellátott kérelemre, a szükséges ismeret elve alapján, valamint az alkalmazandó uniós és nemzeti jog korlátai között kell e hatóságok rendelkezésére bocsátani. Amennyiben e hatóságoknak további információkat kell beszerezniük a feladataik ellátása és a rendszerszintű kockázatok figyelemmel kísérése vagy értékelése érdekében vagy új szakpolitikai eszközök kidolgozása céljából, úgy e további információkat indokolással ellátott kérelemre e hatóságok rendelkezésére kell bocsátani. |
| --- | --- |

(7)

Ezen okokból a C. ajánlásban megjelölt információk szolgáltatása szükségesnek tekintendő ahhoz, hogy a makroprudenciális politikai intézkedések elfogadásával és/vagy aktiválásával vagy a pénzügyi stabilitással kapcsolatos más feladatokkal megbízott hatóságok el tudják látni megbízatásukat. Az ilyen információkat indokolással ellátott kérelemre, a szükséges ismeret elve alapján, valamint az alkalmazandó uniós és nemzeti jog korlátai között kell e hatóságok rendelkezésére bocsátani. Amennyiben e hatóságoknak további információkat kell beszerezniük a feladataik ellátása és a rendszerszintű kockázatok figyelemmel kísérése vagy értékelése érdekében vagy új szakpolitikai eszközök kidolgozása céljából, úgy e további információkat indokolással ellátott kérelemre e hatóságok rendelkezésére kell bocsátani.

| (8) | Sem a 2013/36/EU irányelv, különösen annak 56. cikke, sem az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) nem zárja ki vagy akadályozza az illetékes hatóságok és a tagállamokban a pénzügyi rendszer stabilitásának megőrzésével megbízott hatóságok vagy szervek között a felügyeleti feladataik ellátása során folytatott információcserét. Bár az uniós jog keretet biztosít az érintett hatóságok között mikroprudenciális célokból folytatott információcseréhez, nem létezik a makroprudenciális célokból folytatott információcserére vonatkozó keret. |
| --- | --- |

(8)

Sem a 2013/36/EU irányelv, különösen annak 56. cikke, sem az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) nem zárja ki vagy akadályozza az illetékes hatóságok és a tagállamokban a pénzügyi rendszer stabilitásának megőrzésével megbízott hatóságok vagy szervek között a felügyeleti feladataik ellátása során folytatott információcserét. Bár az uniós jog keretet biztosít az érintett hatóságok között mikroprudenciális célokból folytatott információcseréhez, nem létezik a makroprudenciális célokból folytatott információcserére vonatkozó keret.

| (9) | A központi bankok információkat gyűjtenek a más tagállamban vagy harmadik országban központi irodával rendelkező hitelintézetek fióktelepeire vonatkozóan. A Központi Bankok Európai Rendszeréhez tartozó nemzeti központi bankokat ösztönzik arra, hogy az ilyen információkat indokolással ellátott kérelemre, a szükséges ismeret elve alapján osszák meg az érintett hatóságokkal, mivel úgy tekinthető, hogy ezzel eredményesen elősegíthető a feladataik ellátása. |
| --- | --- |

(9)

A központi bankok információkat gyűjtenek a más tagállamban vagy harmadik országban központi irodával rendelkező hitelintézetek fióktelepeire vonatkozóan. A Központi Bankok Európai Rendszeréhez tartozó nemzeti központi bankokat ösztönzik arra, hogy az ilyen információkat indokolással ellátott kérelemre, a szükséges ismeret elve alapján osszák meg az érintett hatóságokkal, mivel úgy tekinthető, hogy ezzel eredményesen elősegíthető a feladataik ellátása.

| (10) | A más tagállamban vagy harmadik országban központi irodával rendelkező hitelintézetek fióktelepeire vonatkozó információcserére irányadó, megfelelően kialakított szabályok segíthetik a makroprudenciális politikai intézkedések elfogadásával és/vagy aktiválásával vagy a pénzügyi stabilitással összefüggő más feladatokkal megbízott hatóságokat a feladataik ellátásában. Az egyetértési megállapodások használata egységesítést és kiszámíthatóságot vezetne be és közös alapokat teremtene a tekintetben, hogy mi minősül a feladataik ellátása szempontjából releváns információnak; az egyetértési megállapodások továbbá az érintett hatóságok között makroprudenciális célokból folytatott információcsere kultúrájának kialakítására irányuló célkitűzés megvalósítását szolgáló eredményes és hatékony eszköznek tekinthetők. E tekintetben az északi–balti makroprudenciális fórum (6) és az újabb keletű, az északi–balti régióban a határokon átnyúló pénzügyi stabilitás tárgyában történő együttműködésről és koordinációról szóló egyetértési megállapodás (7) referenciaként szolgálhat az érintett hatóságok közötti szoros együttműködés keretéhez. |
| --- | --- |

(10)

A más tagállamban vagy harmadik országban központi irodával rendelkező hitelintézetek fióktelepeire vonatkozó információcserére irányadó, megfelelően kialakított szabályok segíthetik a makroprudenciális politikai intézkedések elfogadásával és/vagy aktiválásával vagy a pénzügyi stabilitással összefüggő más feladatokkal megbízott hatóságokat a feladataik ellátásában. Az egyetértési megállapodások használata egységesítést és kiszámíthatóságot vezetne be és közös alapokat teremtene a tekintetben, hogy mi minősül a feladataik ellátása szempontjából releváns információnak; az egyetértési megállapodások továbbá az érintett hatóságok között makroprudenciális célokból folytatott információcsere kultúrájának kialakítására irányuló célkitűzés megvalósítását szolgáló eredményes és hatékony eszköznek tekinthetők. E tekintetben az északi–balti makroprudenciális fórum (6) és az újabb keletű, az északi–balti régióban a határokon átnyúló pénzügyi stabilitás tárgyában történő együttműködésről és koordinációról szóló egyetértési megállapodás (7) referenciaként szolgálhat az érintett hatóságok közötti szoros együttműködés keretéhez.

| (11) | A szubszidiaritás elvének megfelelően a pénzügyi stabilitási vagy makroprudenciális célokra információkat gyűjtő érintett hatóságot az érintett tagállamnak kell meghatároznia. |
| --- | --- |

(11)

A szubszidiaritás elvének megfelelően a pénzügyi stabilitási vagy makroprudenciális célokra információkat gyűjtő érintett hatóságot az érintett tagállamnak kell meghatároznia.

| (12) | A 2013/36/EU irányelv 40. cikke értelmében a fogadó tagállamok illetékes hatóságai előírhatják, hogy minden hitelintézet, amely területükön fiókteleppel rendelkezik, rendszeresen jelentést tegyen a fogadó tagállamban folytatott tevékenységeiről. Az ilyen adatszolgáltatás megkövetelhető i. tájékoztatási vagy statisztikai célból, ii. a fióktelepek jelentősként történő azonosítása céljából, vagy iii. a 2013/36/EU irányelv alapján az illetékes fogadó hatóság által követett felügyeleti célokból. Nem egyértelmű, hogy az e cikk alapján gyűjtött információk felhasználhatók-e makroprudenciális célokra is, mivel a vonatkozó rendelkezés nem tesz különbséget a mikroprudenciális és makroprudenciális felügyelet között. Ezért az Európai Bizottságnak az 575/2013/EU rendelet 513. cikkében előírt felülvizsgálat keretében meg kell fontolnia, hogy módosítani kell-e az uniós jogot, nevezetesen annak egyértelművé tétele érdekében, hogy a fióktelepektől makroprudenciális célokra is lehet információkat gyűjteni. |
| --- | --- |

(12)

A 2013/36/EU irányelv 40. cikke értelmében a fogadó tagállamok illetékes hatóságai előírhatják, hogy minden hitelintézet, amely területükön fiókteleppel rendelkezik, rendszeresen jelentést tegyen a fogadó tagállamban folytatott tevékenységeiről. Az ilyen adatszolgáltatás megkövetelhető i. tájékoztatási vagy statisztikai célból, ii. a fióktelepek jelentősként történő azonosítása céljából, vagy iii. a 2013/36/EU irányelv alapján az illetékes fogadó hatóság által követett felügyeleti célokból. Nem egyértelmű, hogy az e cikk alapján gyűjtött információk felhasználhatók-e makroprudenciális célokra is, mivel a vonatkozó rendelkezés nem tesz különbséget a mikroprudenciális és makroprudenciális felügyelet között. Ezért az Európai Bizottságnak az 575/2013/EU rendelet 513. cikkében előírt felülvizsgálat keretében meg kell fontolnia, hogy módosítani kell-e az uniós jogot, nevezetesen annak egyértelművé tétele érdekében, hogy a fióktelepektől makroprudenciális célokra is lehet információkat gyűjteni.

| (13) | A harmadik országban központi irodával rendelkező hitelintézetek fióktelepeire csak a nemzeti jog vonatkozik, és a nemzeti jogszabályokat az uniós jog e tekintetben nem harmonizálta. A 2013/36/EU irányelv 47. cikke – az (EU) 2019/878 európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (8) történt közelmúltbeli módosítását követően – rögzíti, hogy az illetékes nemzeti hatóságoknak a harmadik országban központi irodával rendelkező hitelintézetek fióktelepeitől bizonyos minimális információkat kell gyűjteniük, kiegészítve bármely olyan egyéb információval, amelyet szükségesnek ítélnek ahhoz, hogy megvalósulhasson a fióktelep tevékenységeinek átfogó nyomon követése. Ezeket az információkat – amennyiben lehetséges és megfelelő – meg kell osztani a makroprudenciális politikai intézkedések elfogadásával és/vagy aktiválásával vagy a pénzügyi stabilitással kapcsolatos más feladatokkal megbízott hatóságokkal. Az 575/2013/EU rendelet 513. cikkében előírt és a fentiekben említett, arra vonatkozó felülvizsgálata keretében, hogy módosítani kell-e az uniós jogot, nevezetesen annak egyértelművé tétele érdekében, hogy a fióktelepektől makroprudenciális célokra is lehet információkat gyűjteni, a Bizottságnak meg kellene fontolnia a harmadik országban központi irodával rendelkező hitelintézetek fióktelepeitől ilyen célokra történő adatgyűjtés megvalósíthatóságát is. |
| --- | --- |

(13)

A harmadik országban központi irodával rendelkező hitelintézetek fióktelepeire csak a nemzeti jog vonatkozik, és a nemzeti jogszabályokat az uniós jog e tekintetben nem harmonizálta. A 2013/36/EU irányelv 47. cikke – az (EU) 2019/878 európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (8) történt közelmúltbeli módosítását követően – rögzíti, hogy az illetékes nemzeti hatóságoknak a harmadik országban központi irodával rendelkező hitelintézetek fióktelepeitől bizonyos minimális információkat kell gyűjteniük, kiegészítve bármely olyan egyéb információval, amelyet szükségesnek ítélnek ahhoz, hogy megvalósulhasson a fióktelep tevékenységeinek átfogó nyomon követése. Ezeket az információkat – amennyiben lehetséges és megfelelő – meg kell osztani a makroprudenciális politikai intézkedések elfogadásával és/vagy aktiválásával vagy a pénzügyi stabilitással kapcsolatos más feladatokkal megbízott hatóságokkal. Az 575/2013/EU rendelet 513. cikkében előírt és a fentiekben említett, arra vonatkozó felülvizsgálata keretében, hogy módosítani kell-e az uniós jogot, nevezetesen annak egyértelművé tétele érdekében, hogy a fióktelepektől makroprudenciális célokra is lehet információkat gyűjteni, a Bizottságnak meg kellene fontolnia a harmadik országban központi irodával rendelkező hitelintézetek fióktelepeitől ilyen célokra történő adatgyűjtés megvalósíthatóságát is.

| (14) | Az 1024/2013/EU tanácsi rendelet (9) (a továbbiakban: SSM-rendelet) értelmében az egységes felügyeleti mechanizmus (SSM) keretében a jelentős hitelintézetek tekintetében az Európai Központi Bank (EKB) az illetékes hatóság. Így az EKB felelős a jelentős hitelintézetek felügyeletéért, és szorosan együttműködik az illetékes nemzeti hatóságokkal annak érdekében, hogy – az EKB és az érintett illetékes nemzeti hatóságok alkalmazottaiból álló – közös felügyeleti csoportokon keresztül ellássa feladatait. Ez lehetővé teszi a felügyelt hitelintézetekre vonatkozó információk zavartalan és gyors cseréjét. A makroprudenciális politikai intézkedések elfogadásával és/vagy aktiválásával vagy a pénzügyi stabilitással kapcsolatos más feladatokkal megbízott hatóságok kérhetnek és kaphatnak a felügyeleti feladatkörében eljáró EKB-tól a más tagállamban központi irodával rendelkező hitelintézetek fióktelepeire vonatkozó információkat. |
| --- | --- |

(14)

Az 1024/2013/EU tanácsi rendelet (9) (a továbbiakban: SSM-rendelet) értelmében az egységes felügyeleti mechanizmus (SSM) keretében a jelentős hitelintézetek tekintetében az Európai Központi Bank (EKB) az illetékes hatóság. Így az EKB felelős a jelentős hitelintézetek felügyeletéért, és szorosan együttműködik az illetékes nemzeti hatóságokkal annak érdekében, hogy – az EKB és az érintett illetékes nemzeti hatóságok alkalmazottaiból álló – közös felügyeleti csoportokon keresztül ellássa feladatait. Ez lehetővé teszi a felügyelt hitelintézetekre vonatkozó információk zavartalan és gyors cseréjét. A makroprudenciális politikai intézkedések elfogadásával és/vagy aktiválásával vagy a pénzügyi stabilitással kapcsolatos más feladatokkal megbízott hatóságok kérhetnek és kaphatnak a felügyeleti feladatkörében eljáró EKB-tól a más tagállamban központi irodával rendelkező hitelintézetek fióktelepeire vonatkozó információkat.

| (15) | Az SSM-rendelet 5. cikkének (2) bekezdése alapján az EKB feladata, hogy értékelje a nemzeti hatóságok által elfogadott makroprudenciális intézkedéseket, és – ha ezt szükségesnek ítéli – szigorúbb követelményeket alkalmazzon a tőkepufferekre vonatkozóan, továbbá szigorúbb intézkedéseket alkalmazzon. E tekintetben a más tagállamban vagy harmadik országban központi irodával rendelkező hitelintézetek fióktelepeire vonatkozó információk az EKB számára e feladatok ellátásához adott esetben szükséges információk körébe tartoznak. |
| --- | --- |

(15)

Az SSM-rendelet 5. cikkének (2) bekezdése alapján az EKB feladata, hogy értékelje a nemzeti hatóságok által elfogadott makroprudenciális intézkedéseket, és – ha ezt szükségesnek ítéli – szigorúbb követelményeket alkalmazzon a tőkepufferekre vonatkozóan, továbbá szigorúbb intézkedéseket alkalmazzon. E tekintetben a más tagállamban vagy harmadik országban központi irodával rendelkező hitelintézetek fióktelepeire vonatkozó információk az EKB számára e feladatok ellátásához adott esetben szükséges információk körébe tartoznak.

| (16) | Az SSM-ben részt nem vevő tagállamok illetékes hatóságai a 2013/36/EU irányelv 51. és 116. cikke alapján létrehozott – a hitelintézet által folytatott határokon átnyúló tevékenységekhez kapcsolódó felügyeleti feladatok koordinálásának eszközéül szolgáló – felügyeleti kollégiumok keretében működhetnek együtt és cserélhetnek a felügyelt hitelintézetekre vonatkozó információkat. |
| --- | --- |

(16)

Az SSM-ben részt nem vevő tagállamok illetékes hatóságai a 2013/36/EU irányelv 51. és 116. cikke alapján létrehozott – a hitelintézet által folytatott határokon átnyúló tevékenységekhez kapcsolódó felügyeleti feladatok koordinálásának eszközéül szolgáló – felügyeleti kollégiumok keretében működhetnek együtt és cserélhetnek a felügyelt hitelintézetekre vonatkozó információkat.

| (17) | Ez a határokon átnyúló információmegosztási mechanizmus a mikroprudenciális felügyelet célkitűzéseire összpontosít. Következésképpen a 2013/36/EU irányelv 51. és 116. cikke, valamint az (EU) 2016/98 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (10), amely a felügyeleti kollégiumok működésére vonatkozó általános feltételeket határozza meg, nem irányozza elő kifejezetten a makroprudenciális politikai intézkedések elfogadásával és/vagy aktiválásával vagy a pénzügyi stabilitással kapcsolatos más feladatokkal megbízott hatóságok részvételét az érintett felügyeleti kollégiumokban. Ugyanakkor a székhely szerinti tagállam érintett illetékes hatósága főszabály szerint felkérhet más szerveket a felügyeleti kollégium ülésein való részvételre, amennyiben a kollégium minden tagja hozzájárul ehhez. Az azon hitelintézet vonatkozásában, amelyhez a fióktelep tartozik, a felügyeleti kollégiumokon belül megosztott bizonyos információk makroprudenciális szempontból relevánsak lehetnek. E tekintetben az illetékes hatóságokat ösztönzik arra, hogy kérjék fel a makroprudenciális politikai intézkedések elfogadásával és/vagy aktiválásával vagy a pénzügyi stabilitással kapcsolatos más feladatokkal megbízott érintett hatóságokat a felügyeleti kollégiumokon belül tárgyalt és makroprudenciális szempontból releváns konkrét témák vizsgálatában való részvételre. Az ilyen érintett hatóságoknak az (EU) 2016/98 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet keretében lehetséges megfigyelőként történő kifejezett feltüntetése nagyobb fokú bizonyosságot nyújthatna e szerepet illetően. A felügyeleti kollégiumokon belül folytatott egyeztetések szempontjából is előnyös lehet, ha a makroprudenciális hatóságok képviselőit felkérik a felügyeleti kollégiumok ülésein való részvételre annak érdekében, hogy tájékoztassák a többi résztvevőt a makroprudenciális kockázatokról vagy a makroprudenciális területeken bekövetkezett szabályozási fejleményekről. |
| --- | --- |

(17)

Ez a határokon átnyúló információmegosztási mechanizmus a mikroprudenciális felügyelet célkitűzéseire összpontosít. Következésképpen a 2013/36/EU irányelv 51. és 116. cikke, valamint az (EU) 2016/98 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (10), amely a felügyeleti kollégiumok működésére vonatkozó általános feltételeket határozza meg, nem irányozza elő kifejezetten a makroprudenciális politikai intézkedések elfogadásával és/vagy aktiválásával vagy a pénzügyi stabilitással kapcsolatos más feladatokkal megbízott hatóságok részvételét az érintett felügyeleti kollégiumokban. Ugyanakkor a székhely szerinti tagállam érintett illetékes hatósága főszabály szerint felkérhet más szerveket a felügyeleti kollégium ülésein való részvételre, amennyiben a kollégium minden tagja hozzájárul ehhez. Az azon hitelintézet vonatkozásában, amelyhez a fióktelep tartozik, a felügyeleti kollégiumokon belül megosztott bizonyos információk makroprudenciális szempontból relevánsak lehetnek. E tekintetben az illetékes hatóságokat ösztönzik arra, hogy kérjék fel a makroprudenciális politikai intézkedések elfogadásával és/vagy aktiválásával vagy a pénzügyi stabilitással kapcsolatos más feladatokkal megbízott érintett hatóságokat a felügyeleti kollégiumokon belül tárgyalt és makroprudenciális szempontból releváns konkrét témák vizsgálatában való részvételre. Az ilyen érintett hatóságoknak az (EU) 2016/98 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet keretében lehetséges megfigyelőként történő kifejezett feltüntetése nagyobb fokú bizonyosságot nyújthatna e szerepet illetően. A felügyeleti kollégiumokon belül folytatott egyeztetések szempontjából is előnyös lehet, ha a makroprudenciális hatóságok képviselőit felkérik a felügyeleti kollégiumok ülésein való részvételre annak érdekében, hogy tájékoztassák a többi résztvevőt a makroprudenciális kockázatokról vagy a makroprudenciális területeken bekövetkezett szabályozási fejleményekről.

| (18) | Az ezen ajánlás céljára folytatott információcserével kapcsolatos következetes, hatékony és eredményes megközelítés biztosítása érdekében az Európai Bankhatóságnak (EBH) az ERKT-val együttműködésben az információcserére vonatkozó iránymutatásokat kell kidolgoznia, és figyelemmel kell kísérnie az információcserét. A releváns érdekeltektől kapott információk bizonyos mértékű konvergenciájának elérése érdekében az EBH-nak valamennyi releváns érdekelttel együttműködésben az egyetértési megállapodásokra vonatkozó közös keretet kell kialakítania. |
| --- | --- |

(18)

Az ezen ajánlás céljára folytatott információcserével kapcsolatos következetes, hatékony és eredményes megközelítés biztosítása érdekében az Európai Bankhatóságnak (EBH) az ERKT-val együttműködésben az információcserére vonatkozó iránymutatásokat kell kidolgoznia, és figyelemmel kell kísérnie az információcserét. A releváns érdekeltektől kapott információk bizonyos mértékű konvergenciájának elérése érdekében az EBH-nak valamennyi releváns érdekelttel együttműködésben az egyetértési megállapodásokra vonatkozó közös keretet kell kialakítania.

| (19) | Ez az ajánlás nem érinti az uniós központi bankok monetáris politikai megbízatását. |
| --- | --- |

(19)

Ez az ajánlás nem érinti az uniós központi bankok monetáris politikai megbízatását.

| (20) | Az ERKT ajánlásait azt követően teszik közzé, hogy a címzetteket értesítették, valamint az Európai Unió Tanácsát az igazgatótanács erre vonatkozó szándékáról értesítették, és a Tanács számára reagálási lehetőséget biztosítottak, |
| --- | --- |

(20)

Az ERKT ajánlásait azt követően teszik közzé, hogy a címzetteket értesítették, valamint az Európai Unió Tanácsát az igazgatótanács erre vonatkozó szándékáról értesítették, és a Tanács számára reagálási lehetőséget biztosítottak,

ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:

1. SZAKASZ

AJÁNLÁSOK

A. ajánlás – Együttműködés és információcsere a szükséges ismeret elve alapján

Ajánlott, hogy az érintett hatóságok:

| 1. | eredményes és hatékony módon folytassanak információcserét a más tagállamban vagy harmadik országban központi irodával rendelkező hitelintézeteknek valamely fogadó tagállamban található fióktelepeivel kapcsolatos azon információk tekintetében, amelyeket a makroprudenciális politikai intézkedések elfogadásával és/vagy aktiválásával összefüggő feladataik ellátásához vagy a pénzügyi stabilitással összefüggő más feladatokhoz szükségesnek ítélnek. Az információcserét a fogadó tagállamban a makroprudenciális politikai intézkedések elfogadásával és/vagy aktiválásával vagy a pénzügyi stabilitással összefüggő más feladatokkal megbízott érintett hatóságtól érkező, az ilyen fióktelepekre vonatkozó információk iránti, indokolással ellátott kérelemre kell lefolytatni, figyelembe véve az EBH által a C(1) ajánlással összhangban kibocsátott iránymutatásokat. A kicserélendő információknak arányosaknak kell lenniük a fióktelepeknek a fogadó tagállamban a pénzügyi stabilitás szempontjából fennálló relevanciájával. |
| --- | --- |

1.

eredményes és hatékony módon folytassanak információcserét a más tagállamban vagy harmadik országban központi irodával rendelkező hitelintézeteknek valamely fogadó tagállamban található fióktelepeivel kapcsolatos azon információk tekintetében, amelyeket a makroprudenciális politikai intézkedések elfogadásával és/vagy aktiválásával összefüggő feladataik ellátásához vagy a pénzügyi stabilitással összefüggő más feladatokhoz szükségesnek ítélnek. Az információcserét a fogadó tagállamban a makroprudenciális politikai intézkedések elfogadásával és/vagy aktiválásával vagy a pénzügyi stabilitással összefüggő más feladatokkal megbízott érintett hatóságtól érkező, az ilyen fióktelepekre vonatkozó információk iránti, indokolással ellátott kérelemre kell lefolytatni, figyelembe véve az EBH által a C(1) ajánlással összhangban kibocsátott iránymutatásokat. A kicserélendő információknak arányosaknak kell lenniük a fióktelepeknek a fogadó tagállamban a pénzügyi stabilitás szempontjából fennálló relevanciájával.

| 2. | alakítsanak ki a köztük való – vagy valamely harmadik ország érintett hatóságával folytatandó – együttműködésre és információcserére vonatkozó egyetértési megállapodásokat vagy másfajta önkéntes megállapodásokat a más tagállamban vagy harmadik országban központi irodával rendelkező hitelintézetek fióktelepei tárgyában, amennyiben ezt az információcsere elősegítése érdekében valamennyi részt vevő fél szükségesnek és megfelelőnek ítéli. |
| --- | --- |

2.

alakítsanak ki a köztük való – vagy valamely harmadik ország érintett hatóságával folytatandó – együttműködésre és információcserére vonatkozó egyetértési megállapodásokat vagy másfajta önkéntes megállapodásokat a más tagállamban vagy harmadik országban központi irodával rendelkező hitelintézetek fióktelepei tárgyában, amennyiben ezt az információcsere elősegítése érdekében valamennyi részt vevő fél szükségesnek és megfelelőnek ítéli.

B. ajánlás – Az uniós jogi keret módosítása

Ajánlott, hogy az Európai Bizottság:

| 1. | értékelje, hogy vannak-e az uniós jogszabályokban olyan akadályok, amelyek meggátolják, hogy a makroprudenciális politikai intézkedések elfogadásával és/vagy aktiválásával vagy a pénzügyi stabilitással kapcsolatos más feladatokkal megbízott hatóságok rendelkezzenek az e funkciók betöltéséhez vagy e feladatok ellátáshoz szükséges, a fióktelepekre vonatkozó információkkal vagy megszerezzék ezeket az információkat; |
| --- | --- |

1.

értékelje, hogy vannak-e az uniós jogszabályokban olyan akadályok, amelyek meggátolják, hogy a makroprudenciális politikai intézkedések elfogadásával és/vagy aktiválásával vagy a pénzügyi stabilitással kapcsolatos más feladatokkal megbízott hatóságok rendelkezzenek az e funkciók betöltéséhez vagy e feladatok ellátáshoz szükséges, a fióktelepekre vonatkozó információkkal vagy megszerezzék ezeket az információkat;

| 2. | amennyiben az Európai Bizottság értékelése eredményeként megállapítja, hogy ilyen akadályok állnak fenn, javasolja az uniós jogszabályok módosítását az ezen akadályok elhárítása érdekében. |
| --- | --- |

2.

amennyiben az Európai Bizottság értékelése eredményeként megállapítja, hogy ilyen akadályok állnak fenn, javasolja az uniós jogszabályok módosítását az ezen akadályok elhárítása érdekében.

C. ajánlás – Az információcserére vonatkozó iránymutatások és az információcsere figyelemmel kísérése

Ajánlott, hogy az Európai Bankhatóság:

| 1. | az A. ajánlással összhangban bocsásson ki a más tagállamban központi irodával rendelkező hitelintézetek fióktelepeire vonatkozóan az érintett hatóságok között folytatott információcseréről szóló iránymutatásokat, amelyek tartalmazzák a szükséges ismeret elve alapján, az alkalmazandó uniós és nemzeti jogszabályok korlátai között minimálisan megosztandó információk felsorolását. E felsorolásnak legalább a következő kategóriákba tartozó információs tételeket kell tartalmaznia: | fióktelep szinten:






  a) | eszközök és kitettségek, részletezésekkel; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

az A. ajánlással összhangban bocsásson ki a más tagállamban központi irodával rendelkező hitelintézetek fióktelepeire vonatkozóan az érintett hatóságok között folytatott információcseréről szóló iránymutatásokat, amelyek tartalmazzák a szükséges ismeret elve alapján, az alkalmazandó uniós és nemzeti jogszabályok korlátai között minimálisan megosztandó információk felsorolását. E felsorolásnak legalább a következő kategóriákba tartozó információs tételeket kell tartalmaznia:

fióktelep szinten:

a)

eszközök és kitettségek, részletezésekkel;

| b) | az eszközök részletezése a hitelfelvevői alapú intézkedések tekintetében; |
| --- | --- |

b)

az eszközök részletezése a hitelfelvevői alapú intézkedések tekintetében;

| c) | kötelezettségek, részletezésekkel; |
| --- | --- |

c)

kötelezettségek, részletezésekkel;

| d) | a pénzügyi szektoron belüli kitettségek; |
| --- | --- |

d)

a pénzügyi szektoron belüli kitettségek;

| e) | az egyéb rendszerszinten jelentős intézmények azonosításához szükséges információk; |
| --- | --- |

e)

az egyéb rendszerszinten jelentős intézmények azonosításához szükséges információk;

| | anyavállalat-csoport/anyaintézmény szinten:






  f) | szavatolótőke és tőkeáttétel; |
| --- | --- | --- |

anyavállalat-csoport/anyaintézmény szinten:

f)

szavatolótőke és tőkeáttétel;

| g) | finanszírozás és likviditás; |
| --- | --- |

g)

finanszírozás és likviditás;

| h) | a fióktelepekre vonatkozó releváns információk, például üzleti stratégia, valamint a hitelintézetek helyreállítási terveinek és a felügyeleti értékeléseknek bizonyos releváns elemei; |
| --- | --- |

h)

a fióktelepekre vonatkozó releváns információk, például üzleti stratégia, valamint a hitelintézetek helyreállítási terveinek és a felügyeleti értékeléseknek bizonyos releváns elemei;

| 2. | az ERKT-val együttműködésben rendszeresen kísérje figyelemmel az érintett hatóságok között a más tagállamban vagy harmadik országban központi irodával rendelkező hitelintézetek fióktelepei tárgyában folytatott információcsere eredményességét és hatékonyságát. |
| --- | --- |

2.

az ERKT-val együttműködésben rendszeresen kísérje figyelemmel az érintett hatóságok között a más tagállamban vagy harmadik országban központi irodával rendelkező hitelintézetek fióktelepei tárgyában folytatott információcsere eredményességét és hatékonyságát.

2. SZAKASZ

VÉGREHAJTÁS

1.   Fogalommeghatározások

Ennek az ajánlásnak az alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

| a) | „fióktelep”: olyan üzletviteli hely, amely jogilag nem önálló részét képezi egy hitelintézetnek, és amely közvetlenül bonyolítja a hitelintézeti tevékenység szerves részét képező ügyleteket vagy az ügyletek egy részét; |
| --- | --- |

a)

„fióktelep”: olyan üzletviteli hely, amely jogilag nem önálló részét képezi egy hitelintézetnek, és amely közvetlenül bonyolítja a hitelintézeti tevékenység szerves részét képező ügyleteket vagy az ügyletek egy részét;

| b) | „hitelintézet”: az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 1. pontjában meghatározott hitelintézet; |
| --- | --- |

b)

„hitelintézet”: az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 1. pontjában meghatározott hitelintézet;

| c) | „a pénzügyi stabilitás szempontjából releváns fióktelep”: a más tagállamban vagy harmadik országban központi irodával rendelkező hitelintézetnek valamely fogadó tagállamban található olyan fióktelepe, amely a következő kritériumok bármelyikének megfelel:






  i. | a fogadó tagállam illetékes hatósága megállapította, hogy a fióktelep a 2013/36/EU irányelv 51. cikknek megfelelően jelentősként kerül kijelölésre; |
| --- | --- | --- |

c)

„a pénzügyi stabilitás szempontjából releváns fióktelep”: a más tagállamban vagy harmadik országban központi irodával rendelkező hitelintézetnek valamely fogadó tagállamban található olyan fióktelepe, amely a következő kritériumok bármelyikének megfelel:

i.

a fogadó tagállam illetékes hatósága megállapította, hogy a fióktelep a 2013/36/EU irányelv 51. cikknek megfelelően jelentősként kerül kijelölésre;

| ii. | a fogadó tagállam illetékes vagy kijelölt hatósága megállapította, hogy a fióktelep megfelel az egyéb rendszerszinten jelentős intézmények azonosítására vonatkozó, a 2013/36/EU irányelv 131. cikkének (3) bekezdésében említett kritériumoknak, az Európai Bankhatóság EBA/GL/2014/10 iránymutatásával (11) összhangban; |
| --- | --- |

ii.

a fogadó tagállam illetékes vagy kijelölt hatósága megállapította, hogy a fióktelep megfelel az egyéb rendszerszinten jelentős intézmények azonosítására vonatkozó, a 2013/36/EU irányelv 131. cikkének (3) bekezdésében említett kritériumoknak, az Európai Bankhatóság EBA/GL/2014/10 iránymutatásával (11) összhangban;

| iii. | a fogadó tagállam nemzeti szanálási hatósága megállapította, hogy a fióktelep a fogadó tagállamban a 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (12) 2. cikke (1) bekezdésének 35. pontja értelmében kritikus funkciókat lát el; |
| --- | --- |

iii.

a fogadó tagállam nemzeti szanálási hatósága megállapította, hogy a fióktelep a fogadó tagállamban a 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (12) 2. cikke (1) bekezdésének 35. pontja értelmében kritikus funkciókat lát el;

| iv. | a fióktelep a 2013/36/EU irányelv 133. cikke (5) bekezdésének a) és b) pontjában (13) megjelölt egy vagy több kitettségi kategóriában 2 %-ot meghaladó piaci részesedéssel rendelkezik. |
| --- | --- |

iv.

a fióktelep a 2013/36/EU irányelv 133. cikke (5) bekezdésének a) és b) pontjában (13) megjelölt egy vagy több kitettségi kategóriában 2 %-ot meghaladó piaci részesedéssel rendelkezik.

| d) | „fogadó tagállam”: az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 44. pontjában meghatározott fogadó tagállam; |
| --- | --- |

d)

„fogadó tagállam”: az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 44. pontjában meghatározott fogadó tagállam;

| e) | „székhely szerinti tagállam”: az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 43. pontjában meghatározott székhely szerinti tagállam; |
| --- | --- |

e)

„székhely szerinti tagállam”: az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 43. pontjában meghatározott székhely szerinti tagállam;

| f) | „illetékes hatóság”: az a nemzeti jog által hivatalosan elismert közjogi hatóság vagy szervezet, amelyet a nemzeti jog felhatalmaz arra, hogy az adott tagállamban működő felügyeleti rendszer részeként felügyelje az hitelintézeteket, valamint a 1024/2013/EU rendelet 9. cikkének (1) bekezdése alapján az EKB; |
| --- | --- |

f)

„illetékes hatóság”: az a nemzeti jog által hivatalosan elismert közjogi hatóság vagy szervezet, amelyet a nemzeti jog felhatalmaz arra, hogy az adott tagállamban működő felügyeleti rendszer részeként felügyelje az hitelintézeteket, valamint a 1024/2013/EU rendelet 9. cikkének (1) bekezdése alapján az EKB;

| g) | „egyetértési megállapodás”: olyan önkéntes megállapodás, amely rögzíti, hogy az érintett hatóságok hogyan kívánnak együttműködni egymással, és az alkalmazandó jogszabályi rendelkezésekkel összhangban meghatározza a kicserélendő adatok és információk részleteit; |
| --- | --- |

g)

„egyetértési megállapodás”: olyan önkéntes megállapodás, amely rögzíti, hogy az érintett hatóságok hogyan kívánnak együttműködni egymással, és az alkalmazandó jogszabályi rendelkezésekkel összhangban meghatározza a kicserélendő adatok és információk részleteit;

| h) | „érintett hatóság”:






  1. | a makroprudenciális politikai intézkedések elfogadásával és/vagy aktiválásával vagy a pénzügyi stabilitással kapcsolatos más feladatokkal, például a kapcsolódó alátámasztó elemzéssel megbízott hatóság, így többek között:






  i. | a 2013/36/EU irányelv VII. címének 4. fejezete vagy az 575/2013/EU rendelet 458. cikkének (1) bekezdése szerinti kijelölt hatóság; |
| --- | --- | --- | --- |

h)

„érintett hatóság”:

1.

a makroprudenciális politikai intézkedések elfogadásával és/vagy aktiválásával vagy a pénzügyi stabilitással kapcsolatos más feladatokkal, például a kapcsolódó alátámasztó elemzéssel megbízott hatóság, így többek között:

i.

a 2013/36/EU irányelv VII. címének 4. fejezete vagy az 575/2013/EU rendelet 458. cikkének (1) bekezdése szerinti kijelölt hatóság;

| ii. | az 1024/2013/EU rendelet 9. cikkének (1) bekezdése alapján az EKB; |
| --- | --- |

ii.

az 1024/2013/EU rendelet 9. cikkének (1) bekezdése alapján az EKB;

| iii. | az ERKT/2011/3 ajánlásban meghatározott célkitűzésekkel, szabályokkal, feladatokkal, hatáskörökkel, eszközökkel, elszámoltathatósági követelményekkel és más jellemzőkkel rendelkező makroprudenciális hatóság; |
| --- | --- |

iii.

az ERKT/2011/3 ajánlásban meghatározott célkitűzésekkel, szabályokkal, feladatokkal, hatáskörökkel, eszközökkel, elszámoltathatósági követelményekkel és más jellemzőkkel rendelkező makroprudenciális hatóság;

| 2. | valamely illetékes hatóság. |
| --- | --- |

2.

valamely illetékes hatóság.

2.   Végrehajtási kritériumok

| 1. | Ezen ajánlás végrehajtására a következő kritériumok vonatkoznak:






  a) | megfelelő figyelmet kell fordítani a szükséges ismeret elvére és az arányosság elvére, figyelembe véve az egyes ajánlások célkitűzését és tartalmát; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

megfelelő figyelmet kell fordítani a szükséges ismeret elvére és az arányosság elvére, figyelembe véve az egyes ajánlások célkitűzését és tartalmát;

| b) | teljesíteni kell az egyes ajánlások tekintetében a mellékletben meghatározott konkrét megfelelési kritériumokat. |
| --- | --- |

b)

teljesíteni kell az egyes ajánlások tekintetében a mellékletben meghatározott konkrét megfelelési kritériumokat.

| 2. | A címzetteknek közölniük kell az ERKT-val és a Tanáccsal az ezen ajánlás nyomán hozott intézkedéseket, vagy az intézkedés mellőzését megfelelően meg kell indokolniuk. A jelentésnek legalább az alábbiakat kell tartalmaznia:






  a) | a hozott intézkedések tartalmára és határidejére vonatkozó információkat; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

a hozott intézkedések tartalmára és határidejére vonatkozó információkat;

| b) | a hozott intézkedések működésének ezen ajánlás célkitűzései szempontjából történő értékelését; |
| --- | --- |

b)

a hozott intézkedések működésének ezen ajánlás célkitűzései szempontjából történő értékelését;

| c) | részletes indokolást az intézkedés mellőzésére vagy az ezen ajánlástól való eltérésre, beleértve a késedelmet is. |
| --- | --- |

c)

részletes indokolást az intézkedés mellőzésére vagy az ezen ajánlástól való eltérésre, beleértve a késedelmet is.

3.   Az intézkedések elfogadására vonatkozó határidők

A címzetteknek az alábbi határidőkön belül közölniük kell az ERKT-val és a Tanáccsal az ezen ajánlás nyomán hozott intézkedéseket, vagy az intézkedés mellőzését megfelelően meg kell indokolniuk:

1.   A. ajánlás

| a) | Az érintett hatóságoknak 2020. december 31-ig időközi jelentést kell benyújtaniuk az ERKT-nak és a Tanácsnak az A. ajánlás végrehajtásáról; |
| --- | --- |

a)

Az érintett hatóságoknak 2020. december 31-ig időközi jelentést kell benyújtaniuk az ERKT-nak és a Tanácsnak az A. ajánlás végrehajtásáról;

| b) | az érintett hatóságoknak 2024. december 31-ig végső jelentést kell benyújtaniuk az ERKT-nak és a Tanácsnak az A. ajánlás végrehajtásáról, figyelembe véve a nemzeti és az uniós jog, valamint az EBH iránymutatások esetleges módosításait. |
| --- | --- |

b)

az érintett hatóságoknak 2024. december 31-ig végső jelentést kell benyújtaniuk az ERKT-nak és a Tanácsnak az A. ajánlás végrehajtásáról, figyelembe véve a nemzeti és az uniós jog, valamint az EBH iránymutatások esetleges módosításait.

2.   B. ajánlás

A Bizottság 2022. december 31-ig az ERKT és a Tanács rendelkezésére bocsátja a B. ajánlás végrehajtásáról szóló jelentését.

3.   C. ajánlás

Az EBH 2023. december 31-ig az ERKT és a Tanács rendelkezésére bocsátja a C. ajánlás végrehajtásáról szóló jelentését.

4.   Nyomon követés és értékelés

| 1. | Az ERKT titkársága:






  a) | támogatást nyújt a címzetteknek, biztosítva az összehangolt jelentéstételt és a megfelelő sablonok rendelkezésre bocsátását, és szükség szerint részletezve a meghozandó intézkedésekkel kapcsolatos eljárást és határidőket; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

támogatást nyújt a címzetteknek, biztosítva az összehangolt jelentéstételt és a megfelelő sablonok rendelkezésre bocsátását, és szükség szerint részletezve a meghozandó intézkedésekkel kapcsolatos eljárást és határidőket;

| b) | ellenőrzi a címzettek által hozott intézkedéseket, kérésükre segítséget nyújt, és az irányítóbizottságon keresztül az elfogadott intézkedésekről szóló jelentéseket nyújt be az igazgatótanácsnak. |
| --- | --- |

b)

ellenőrzi a címzettek által hozott intézkedéseket, kérésükre segítséget nyújt, és az irányítóbizottságon keresztül az elfogadott intézkedésekről szóló jelentéseket nyújt be az igazgatótanácsnak.

| 2. | Az igazgatótanács értékeli a címzettek által jelentett intézkedéseket és indokolásokat, és adott esetben határozhat úgy, hogy ezt az ajánlást nem tartották be, és a címzett nem adott megfelelő indokolást az intézkedés mellőzésére. |
| --- | --- |

2.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2019. szeptember 26-án.

az ERKT titkárságának vezetője, az ERKT igazgatótanácsa nevében

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  HL L 331., 2010.12.15., 1. o.

1

(2)  HL C 58., 2011.2.24., 4. o.

2

(3)  Az Európai Rendszerkockázati Testület ERKT/2011/3 ajánlása (2011. december 22.) a nemzeti hatóságok makroprudenciális felhatalmazásáról (HL C 41., 2012.2.14., 1. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013/36/EU irányelve (2013. június 26.) a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 176., 2013.6.27., 338. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és Tanács 575/2013/EU rendelete (2013. június 26.) a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 176., 2013.6.27., 1. o.).

5

(6)  Az északi–balti makroprudenciális fórum regionális együttműködési szerv, amely a központi bankok elnökeit és a felügyeleti hatóságok vezetőit fogja össze. A fórum rendszeresen megvitatja az északi és balti térségben, valamint egyes országokban mutatkozó, pénzügyi stabilitással kapcsolatos kockázatokat, továbbá a makroprudenciális intézkedéseket és azok viszonzását mint az e kockázatok kezelésére és a regionális együttműködés fokozására szolgáló eszközöket.

6

(7)  Az északi–balti régióban a határokon átnyúló pénzügyi stabilitás tárgyában történő együttműködésről és koordinációról szóló, Dánia, Észtország, Finnország, Izland, Lettország, Litvánia, Norvégia és Svédország érintett minisztériumai, központi bankjai, pénzügyi felügyeleti hatóságai és szanálási hatóságai között létrejött, 2018. január 31-i egyetértési megállapodás.

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/878 irányelve (2019. május 20.) a 2013/36/EU irányelvnek a mentesített szervezetek, a pénzügyi holding társaságok, a vegyes pénzügyi holding társaságok, a javadalmazás, a felügyeleti intézkedések és hatáskörök, valamint a tőkefenntartási intézkedések tekintetében történő módosításáról (HL L 150., 2019.6.7., 253. o.).

8

(9)  A Tanács 1024/2013/EU rendelete (2013. október 15.) az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról (HL L 287., 2013.10.29., 63. o.).

9

(10)  A Bizottság (EU) 2016/98 felhatalmazáson alapuló rendelete (2015. október 16.) a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a felügyeleti kollégiumok működésére vonatkozó általános feltételek meghatározására vonatkozó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 21., 2016.1.28., 2. o.).

10

(11)  Az Európai Bankhatóság 2014. december 16-i iránymutatása a 2013/36/EU irányelv 131. cikke (3) bekezdésének az egyéb rendszerszinten jelentős intézmények értékelésével kapcsolatban történő alkalmazása feltételeinek a meghatározására szolgáló kritériumokról (EBA/GL/2014/10).

11

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/59/EU irányelve (2014. május 15.) a hitelintézetek és befektetési vállalkozások helyreállítását és szanálását célzó keretrendszer létrehozásáról és a 82/891/EGK tanácsi irányelv, a 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/EU, 2012/30/EU és 2013/36/EU irányelv, valamint az 1093/2010/EU és a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról (HL L 173., 2014.6.12., 190. o.).

12

(13)  Az (EU) 2019/878 irányelvvel módosított szöveg.

13

---

MELLÉKLET

Az ajánlásoknak való megfelelésre vonatkozó kritériumok

A. ajánlás – Együttműködés és információcsere a szükséges ismeret elve alapján

Az A. ajánlásra a következő megfelelési kritériumok vonatkoznak.

A(1) ajánlás – Eredményesség, hatékonyság és arányosság az információcsere során

| 1. | Az érintett hatóságoknak a makroprudenciális politikai intézkedések elfogadásával és/vagy aktiválásával vagy a pénzügyi stabilitással kapcsolatos más feladatokkal megbízott hatóságtól érkező, indokolással ellátott kérelemre – megfelelően – össze kell gyűjteniük és meg kell osztaniuk legalább a következő kategóriákba tartozó információkat: a C(1) ajánlás a)–e) pontjában megjelölt információkat valamennyi fióktelep vonatkozásában, és ezenkívül a C(1) ajánlás f)–h) pontjában megjelölt információkat a pénzügyi stabilitás szempontjából releváns fióktelepek vonatkozásában. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Az érintett hatóságoknak be kell számolniuk az ERKT-nak és az EBH-nak az információcsere során tapasztalt problémákról. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Azt követően, hogy az EBH a C(1) ajánlásnak megfelelően iránymutatásokat tett közzé, az érintett hatóságoknak a makroprudenciális politikai intézkedések elfogadásával és/vagy aktiválásával vagy a pénzügyi stabilitással kapcsolatos más feladatokkal megbízott hatóság indokolással ellátott kérelmére legalább az ezen iránymutatásokban említett információkat kell megosztaniuk. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Az információcsere során a következő irányadó elveket kell tiszteletben tartani:






  a) | az információcserének a fogadó tagállamban a makroprudenciális politikai intézkedések elfogadásával és/vagy aktiválásával vagy a pénzügyi stabilitással kapcsolatos más feladatokkal megbízott hatóság indokolással ellátott kérelmén kell alapulnia, és a kért információknak e feladatok ellátásához szükségeseknek kell lenniük, figyelembe véve a szükséges ismeret elvét; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

az információcserének a fogadó tagállamban a makroprudenciális politikai intézkedések elfogadásával és/vagy aktiválásával vagy a pénzügyi stabilitással kapcsolatos más feladatokkal megbízott hatóság indokolással ellátott kérelmén kell alapulnia, és a kért információknak e feladatok ellátásához szükségeseknek kell lenniük, figyelembe véve a szükséges ismeret elvét;

| b) | a megosztandó információknak arányosaknak kell lenniük a fióktelepeknek az információt kérő tagállamban a pénzügyi stabilitás szempontjából fennálló relevanciájával; |
| --- | --- |

b)

a megosztandó információknak arányosaknak kell lenniük a fióktelepeknek az információt kérő tagállamban a pénzügyi stabilitás szempontjából fennálló relevanciájával;

| c) | a makroprudenciális politikai intézkedések elfogadásával és/vagy aktiválásával vagy a pénzügyi stabilitással kapcsolatos más feladatokkal megbízott hatóságoknak figyelembe kell venniük az elérhető információkat, mielőtt más érintett hatóságoktól információkat kérnének; |
| --- | --- |

c)

a makroprudenciális politikai intézkedések elfogadásával és/vagy aktiválásával vagy a pénzügyi stabilitással kapcsolatos más feladatokkal megbízott hatóságoknak figyelembe kell venniük az elérhető információkat, mielőtt más érintett hatóságoktól információkat kérnének;

| d) | az érintett hatóságoknak a kért információkat indokolatlan késedelem nélkül rendelkezésre kell bocsátaniuk; |
| --- | --- |

d)

az érintett hatóságoknak a kért információkat indokolatlan késedelem nélkül rendelkezésre kell bocsátaniuk;

| e) | az érintett hatóságoknak az alkalmazandó jogi keret korlátai között élniük kell jogköreikkel a kért információk összegyűjtése érdekében, amennyiben az információk nem állnak az érintett hatóságok rendelkezésére; |
| --- | --- |

e)

az érintett hatóságoknak az alkalmazandó jogi keret korlátai között élniük kell jogköreikkel a kért információk összegyűjtése érdekében, amennyiben az információk nem állnak az érintett hatóságok rendelkezésére;

| f) | az érintett hatóságoknak lehetőség szerint a meglévő adatszolgáltatási sablonokat kell igénybe venniük; |
| --- | --- |

f)

az érintett hatóságoknak lehetőség szerint a meglévő adatszolgáltatási sablonokat kell igénybe venniük;

| g) | az érintett hatóságoknak az adatokat felhasználóbarát formátumokban kell továbbítaniuk, amelyek lehetővé teszik a további automatizált adatkezelést; |
| --- | --- |

g)

az érintett hatóságoknak az adatokat felhasználóbarát formátumokban kell továbbítaniuk, amelyek lehetővé teszik a további automatizált adatkezelést;

| h) | az érintett hatóságoknak szükség esetén az adatok bizalmas továbbítását lehetővé tevő megoldásokat kell kialakítaniuk; |
| --- | --- |

h)

az érintett hatóságoknak szükség esetén az adatok bizalmas továbbítását lehetővé tevő megoldásokat kell kialakítaniuk;

| i) | az átvevő hatóságnak az információk tekintetében legalább ugyanolyan szintű titoktartást kell biztosítania, mint amelyet az információt szolgáltató hatóság alkalmaz. |
| --- | --- |

i)

az átvevő hatóságnak az információk tekintetében legalább ugyanolyan szintű titoktartást kell biztosítania, mint amelyet az információt szolgáltató hatóság alkalmaz.

| 5. | A makroprudenciális politikai intézkedések elfogadásával és/vagy aktiválásával vagy a pénzügyi stabilitással kapcsolatos más feladatokkal megbízott hatóságok részéről az intézkedés mellőzése megfelelően indokoltnak tekintendő, ha bizonyíték van arra, hogy tagállamukban nincsenek a pénzügyi stabilitás szempontjából releváns fióktelepek, vagy ha a hatóságok kijelentik, hogy rendelkeznek a feladataik ellátáshoz szükséges minden információval. Az érintett hatóságok részéről az intézkedés mellőzése megfelelően indokoltnak tekintendő, ha nem érkezett hozzájuk indokolással ellátott kérelem valamely érintett fogadó tagállamban a makroprudenciális politikai intézkedések elfogadásával és/vagy aktiválásával vagy a pénzügyi stabilitással kapcsolatos más feladatokkal megbízott hatóságtól. |
| --- | --- |

5.

A(2) ajánlás – Az együttműködés és az információcsere mechanizmusai

| 1. | Az érintett hatóságoknak biztosítaniuk kell, hogy bármely önkéntes megállapodás, például egyetértési megállapodás rögzítse többek között az érintett hatóságok közötti együttműködés elveivel és az indokolással ellátott kérelemre folytatott információcserére vonatkozóan az A(1) ajánlásban rögzített követelményekkel összhangban történő kölcsönös információcsere általános elvét. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Úgy tekintendő, hogy az érintett hatóságok eleget tesznek az A(2) ajánlásnak, amennyiben az ilyen önkéntes megállapodásokra vonatkozó bizonyítékkal szolgálnak vagy kijelentik, hogy ilyen önkéntes megállapodások kialakítása nélkül is jogosultak az A(1) ajánlásnak megfelelő információcserére. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Az érintett hatóságok részéről az intézkedés mellőzése megfelelően indokoltnak tekintendő, amennyiben bizonyíték van arra, hogy tagállamukban nincsenek a pénzügyi stabilitás szempontjából releváns fióktelepek, vagy ha a makroprudenciális politikai intézkedések elfogadásával és/vagy aktiválásával vagy a pénzügyi stabilitással kapcsolatos más feladatokkal megbízott hatóságok kijelentik, hogy rendelkeznek a feladataik ellátáshoz szükséges minden információval, vagy hogy nem küldtek vagy kaptak információk iránti, indokolással ellátott kérelmet. |
| --- | --- |

3.

B. ajánlás – Az uniós jogi keret módosítása

A B. ajánlásra a következő megfelelési kritériumok vonatkoznak.

Az Európai Bizottságnak értékelnie kell, hogy szükség van-e az uniós jogszabályok módosítására annak biztosítása érdekében, hogy a makroprudenciális politikai intézkedések elfogadásával és/vagy aktiválásával vagy a pénzügyi stabilitással kapcsolatos más feladatokkal megbízott hatóságok rendelkezzenek a feladataik ellátásához szükséges információkkal annak érdekében, hogy legalább:

| 1. | a C(1) ajánlásban felsorolt és az EBH által kidolgozandó kategóriákra vonatkozó információkat a makroprudenciális politikai intézkedések elfogadásával és/vagy aktiválásával vagy a pénzügyi stabilitással kapcsolatos más feladatokkal megbízott hatóság indokolással ellátott kérelmére rendszeresen gyűjteni lehessen; |
| --- | --- |

1.

a C(1) ajánlásban felsorolt és az EBH által kidolgozandó kategóriákra vonatkozó információkat a makroprudenciális politikai intézkedések elfogadásával és/vagy aktiválásával vagy a pénzügyi stabilitással kapcsolatos más feladatokkal megbízott hatóság indokolással ellátott kérelmére rendszeresen gyűjteni lehessen;

| 2. | a makroprudenciális politikai intézkedések elfogadásával és/vagy aktiválásával vagy a pénzügyi stabilitással kapcsolatos más feladatokkal megbízott hatóságok indokolással ellátott eseti kérelmére további információkat lehessen gyűjteni; |
| --- | --- |

2.

a makroprudenciális politikai intézkedések elfogadásával és/vagy aktiválásával vagy a pénzügyi stabilitással kapcsolatos más feladatokkal megbízott hatóságok indokolással ellátott eseti kérelmére további információkat lehessen gyűjteni;

| 3. | az A. ajánlással összhangban történő információgyűjtés és információcsere, valamint az érintett hatóságok rendelkezésére nem álló információk gyűjtése és cseréje lehetséges legyen, tekintettel különösen a 2013/36/EU irányelv 40., 47. és 56. cikkére, valamint a 2014/59/EU irányelv (1) 84. cikkére, különösen a helyreállítási tervek bizonyos elemeire vonatkozó információk cseréjét illetően; |
| --- | --- |

3.

az A. ajánlással összhangban történő információgyűjtés és információcsere, valamint az érintett hatóságok rendelkezésére nem álló információk gyűjtése és cseréje lehetséges legyen, tekintettel különösen a 2013/36/EU irányelv 40., 47. és 56. cikkére, valamint a 2014/59/EU irányelv (1) 84. cikkére, különösen a helyreállítási tervek bizonyos elemeire vonatkozó információk cseréjét illetően;

| 4. | a jelentős fióktelep 2013/36/EU irányelv 51. cikkének céljára történő meghatározása megfelelően figyelembe vegye a pénzügyi stabilitással kapcsolatos, a fogadó tagállamban érvényesülő megfontolásokat; |
| --- | --- |

4.

a jelentős fióktelep 2013/36/EU irányelv 51. cikkének céljára történő meghatározása megfelelően figyelembe vegye a pénzügyi stabilitással kapcsolatos, a fogadó tagállamban érvényesülő megfontolásokat;

| 5. | egyértelmű legyen, hogy a makroprudenciális politikai intézkedések elfogadásával és/vagy aktiválásával vagy a pénzügyi stabilitással kapcsolatos más feladatokkal megbízott hatóságok a 2013/36/EU irányelv 51. és 116. cikkére tekintettel megfigyelőként részt vehetnek a felügyeleti kollégiumokban. |
| --- | --- |

5.

egyértelmű legyen, hogy a makroprudenciális politikai intézkedések elfogadásával és/vagy aktiválásával vagy a pénzügyi stabilitással kapcsolatos más feladatokkal megbízott hatóságok a 2013/36/EU irányelv 51. és 116. cikkére tekintettel megfigyelőként részt vehetnek a felügyeleti kollégiumokban.

Az Európai Bizottságnak továbbá meg kell fontolnia, hogy az EBH által a C(1) ajánlás alapján kidolgozandó felsorolásban szereplő információkat beiktassa az (EU) 2016/98 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletbe, az (EU) 2016/99 bizottsági végrehajtási rendeletbe (2) és az (EU) 680/2014 bizottsági végrehajtási rendeletbe (3) annak biztosítása érdekében, hogy az illetékes hatóságok ugyanazokhoz az információkhoz férhessenek hozzá, mint a makroprudenciális politikai intézkedések elfogadásával és/vagy aktiválásával vagy a pénzügyi stabilitással kapcsolatos más feladatokkal megbízott hatóságok.

C. ajánlás – Az információcserére vonatkozó iránymutatások és az információcsere figyelemmel kísérése

A C. ajánlásra a következő megfelelési kritériumok vonatkoznak.

C(1) ajánlás – Az információcserére vonatkozó iránymutatások

Az EBH által kibocsátandó, az információcserére vonatkozó iránymutatásoknak többek között a következőket kell tartalmazniuk:

| a) | az egyetértési megállapodás mintája, amelyet az információcserében részt vevő felek felhasználhatnak, és amelyben lehetőség van az e felek által szükségesnek ítélt további kiigazításokra; |
| --- | --- |

a)

az egyetértési megállapodás mintája, amelyet az információcserében részt vevő felek felhasználhatnak, és amelyben lehetőség van az e felek által szükségesnek ítélt további kiigazításokra;

| b) | a hatékony és eredményes információcsere további elvei; |
| --- | --- |

b)

a hatékony és eredményes információcsere további elvei;

| c) | adatszolgáltatási formátumok és táblák az információcseréhez; |
| --- | --- |

c)

adatszolgáltatási formátumok és táblák az információcseréhez;

| d) | a C(1) ajánlásban megjelölt minimális információk meghatározása, ideértve az indokolással ellátott kérelemre valamennyi fióktelep vonatkozásában megosztandó tételek felsorolását, valamint az indokolással ellátott kérelemre a pénzügyi stabilitás szempontjából releváns fióktelepek vonatkozásában megosztandó tételek felsorolását. |
| --- | --- |

d)

a C(1) ajánlásban megjelölt minimális információk meghatározása, ideértve az indokolással ellátott kérelemre valamennyi fióktelep vonatkozásában megosztandó tételek felsorolását, valamint az indokolással ellátott kérelemre a pénzügyi stabilitás szempontjából releváns fióktelepek vonatkozásában megosztandó tételek felsorolását.

C(2) ajánlás – Az információcsere eredményességének és hatékonyságának figyelemmel kísérése

| 1. | Az EBH-nak az ERKT-val együttműködésben az érintett hatóságok által szolgáltatott információk alapján figyelemmel kell kísérnie az érintett hatóságok közötti információcsere hatékonyságát és eredményességét. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Az érintett hatóságoktól az A(2) ajánlás szempontjából releváns 2. megfelelési kritérium alapján kapott információk és az ERKT-tól kapott információk alapján az EBH-nak rendszeresen, legalább évente be kell számolnia az ERKT-nak az érintett hatóságok között információcsere eredményességéről és hatékonyságáról, ideértve az információk iránti kérelmek számát és a válaszidőt, továbbá a megkötött egyetértési megállapodásokról. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/59/EU irányelve (2014. május 15.) a hitelintézetek és befektetési vállalkozások helyreállítását és szanálását célzó keretrendszer létrehozásáról és a 82/891/EGK tanácsi irányelv, a 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/EU, 2012/30/EU és 2013/36/EU irányelv, valamint az 1093/2010/EU és a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról (HL L 173., 2014.6.12., 190. o.).

(2)  A Bizottság (EU) 2016/99 végrehajtási rendelete (2015. október 16.) a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelően a felügyeleti kollégiumok operatív működésének meghatározására vonatkozó végrehajtás-technikai standardok megállapításáról (HL L 21., 2016.1.28., 21. o.).

(3)  A Bizottság 680/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. április 16.) az intézmények 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti felügyeleti adatszolgáltatása tekintetében végrehajtás-technikai standardok megállapításáról (HL L 191., 2014.6.28., 1. o.).

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 9.12.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 412/11 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 412/11

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám M.9512 — EQT/Colony Capital/Zayo)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2019/C 412/02)

2019. november 22-én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32019M9512 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít on-line hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32019M9512 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít on-line hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

| 9.12.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 412/12 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 412/12

---

A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott következtetések az ifjúságsegítők oktatásáról és képzéséről

(2019/C 412/03)

A TANÁCS ÉS A TAGÁLLAMOK KORMÁNYAINAK A TANÁCS KERETÉBEN ÜLÉSEZŐ KÉPVISELŐI,

MEGÁLLAPÍTVA, HOGY:

| 1. | Az Európai Unió 2019 és 2027 közötti időszakra szóló ifjúsági stratégiájáról szóló tanácsi állásfoglalásban a tagállamok és az Európai Bizottság felkérést kaptak többek között arra, hogy helyi, regionális, nemzeti és európai szinten előmozdítsák a minőségi ifjúsági munkát, beleértve az ifjúságsegítők képzését is; |
| --- | --- |

1.

| 2. | A tagállamokban végzett ifjúsági munka sokfélesége és sajátos jellemzői visszatükrözik az adott tagállam történelmét, társadalmi-gazdasági viszonyait és kulturális hátterét, valamint nemzeti, regionális és helyi prioritásait; |
| --- | --- |

2.

| 3. | Az ifjúságsegítők oktatási és képzési igényeit illetően a különbségek ellenére is rendelkezésre áll egy közös alap, amely az európai ifjúságpolitika terén folytatott, hosszú múltra visszatekintő együttműködés, a közös értékek, valamint az ifjúsági munkával kapcsolatos számos tanulmány, nyilatkozat, program, következtetés és ajánlás eredményeként jött létre (1). Ezt a közös alapot hasznos elemekkel gazdagítják többek között az olyan intézkedések, mint a foglalkoztatási normák európai osztályozásának létrehozása, az ifjúságsegítők rendelkezésére álló oktatási és karrierpályák feltérképezése, az ifjúsági munka minőségének javítása, az ifjúsági munkáról nyújtott tájékoztatás, valamint az ifjúságsegítők szakmai fejlődésének támogatása az uniós programok, valamint az Európa Tanács Ifjúsági Munka Portfoliója révén; |
| --- | --- |

3.

| 4. | Az ifjúságsegítők oktatását és képzését hozzá kell igazítani az egyes tagállamok sajátos szükségleteihez és körülményeihez. Ennek megfelelően az ifjúságsegítők oktatása és képzése rugalmas, felhasználó-központú, többszintű és ágazatközi megközelítést igényel; |
| --- | --- |

4.

| 5. | Az ifjúságsegítők oktatását és képzését többek között ifjúsági szervezetek, ifjúsági munkaügyi szervezetek, helyi és regionális ifjúsági munkaügyi szervezetek és más civil társadalmi szervezetek, valamint olyan oktatási és képzési intézmények végezhetik, ahol lehetőség van az ifjúsági munkával kapcsolatos tanulmányokat folytatni; |
| --- | --- |

5.

| 6. | Mivel az ifjúságsegítők oktatását és képzését a nemzeti körülményekhez kell igazítani, a kialakuló modelleket és gyakorlatokat nem feltétlenül lehet közvetlenül átültetni más tagállamok gyakorlatába; |
| --- | --- |

6.

| 7. | A közelmúltban készült tanulmányok és felmérések (2) arra engednek következtetni, hogy Európában szűkös a kínálat az ifjúsági munka területét érintő minőségi oktatás, valamint az ifjúságsegítők számára biztosított képzések terén. Hiányoznak továbbá az egyes tagállamokban fennálló oktatási és képzési igényekre és az egyes tagállamok által jelenleg nyújtott oktatásra és képzésre vonatkozó információk és adatok; |
| --- | --- |

7.

| 8. | Az ifjúságsegítők számára biztosított magas színvonalú, rugalmas, gyakorlatorientált, valamint rendszeres kutatással alátámasztott oktatás és képzés kulcsfontosságú előfeltétele, illetve előmozdítója mind a magas színvonalú ifjúsági munkának, mind pedig az ifjúsági munka elismertségének; |
| --- | --- |

8.

HANGSÚLYOZVA, HOGY:

| 9. | Az ifjúságsegítők részére minőségi, az európai ifjúsági munka sokszínűségére épülő oktatási és képzési formákat kell kidolgozni és nyújtani; |
| --- | --- |

9.

| 10. | További oktatási és tanulási pályákat kell feltérképezni a fizetett és önkéntes ifjúságsegítők részére. Hiányosak az ismeretek arra vonatkozóan, hogy a formális oktatás és a nem formális tanulás hogyan kapcsolódik a gyakorlatban végzett ifjúsági munkához, illetve miként készíti fel az ifjúságsegítőket e tevékenység ellátására. Fel kell térképezni továbbá az ifjúságsegítők karrierlehetőségeit, és alaposabban meg kell ismerni az ifjúsági szervezetek, az ifjúsági munkaügyi szervezetek és a helyi és regionális ifjúsági munka irányítását a munkahelyi tanulás és képzés elősegítése érdekében. Több információra van szükség arról is, hogy miként lehetne lehetővé tenni és ösztönözni az ifjúságsegítők szervezetei és hálózatai körében az egymástól való tanulást, az egymásnak való tanácsadást és a kölcsönös támogatást; |
| --- | --- |

10.

| 11. | A kutatás, a gyakorlat alapú és alulról felfelé építkező perspektívák és megközelítések alapvető szerepet játszanak az ifjúságsegítők oktatása és képzése tekintetében; |
| --- | --- |

11.

| 12. | Fontos szerepet játszik, és egyben lehetőséget jelent az egymástól való tanulás, a kortársak általi mentorálás, a hagyományos mentorálás, valamint a felügyelet mellett végzett gyakorlat és a reflektív gyakorlat az ifjúságsegítők oktatása és képzése során; |
| --- | --- |

12.

| 13. | El kell ismerni azokat a különböző kompetenciákat (3), amelyekkel az ifjúságsegítőknek a fiatalokkal végzett munkájuk során, tekintettel azok változó élethelyzetére, rendelkezniük kell; |
| --- | --- |

13.

| 14. | Fontos az ifjúságsegítők alap- és továbbképzése annak érdekében, hogy megismerjék és megfelelően kezeljék a fiatalok számára releváns, újonnan felmerülő témákat, így például a digitalizációt, a migrációt, az éghajlatváltozást, a munkaerőpiac változásait, a demokráciát és az emberi jogokat fenyegető veszélyeket, valamint a növekvő bizonytalanságot; |
| --- | --- |

14.

| 15. | Az ifjúságsegítők oktatására és képzésére olyan eszközként tekinthetünk, amely az európai ifjúságpolitikai célkitűzések és az ifjúsági munkára vonatkozó stratégiák, különösen az Európai Unió 2019 és 2027 közötti időszakra szóló ifjúsági stratégiájának végrehajtását szolgálhatja; |
| --- | --- |

15.

| 16. | Az európai ifjúságsegítők oktatásának és képzésének továbbfejlesztése szempontjából fontos a fenntartható struktúrák létrehozása, illetve javítása, valamint a források előteremtése és növelése; |
| --- | --- |

16.

FELKÉRIK A TAGÁLLAMOKAT ÉS AZ EURÓPAI BIZOTTSÁGOT, HOGY A SZUBSZIDIARITÁS ELVÉT MEGFELELŐEN FIGYELEMBE VÉVE, SAJÁT HATÁSKÖREIKEN BELÜL ÉS A MEGFELELŐ SZINTEKEN TEGYÉK MEG AZ ALÁBBIAKAT:

| 17. | A feltérképezés jelenlegi gyakorlatára építve folytassanak további kutatásokat az ifjúságsegítők oktatására és képzésére irányuló jelenlegi európai rendszerekkel kapcsolatban annak érdekében, hogy elmélyítsék az európai szinten kidolgozott intézkedéseknek, módszereknek és eszközöknek az ifjúságsegítők tagállami oktatására és képzésére gyakorolt hatásával kapcsolatos ismereteket. Ahol csak lehetséges, az információgyűjtést a rendelkezésre álló eszközök, így például az Európai Ifjúságpolitikai Tudásközpont és a Youth Wiki segítségével kell elvégezni; |
| --- | --- |

17.

| 18. | A tagállamok jussanak egyetértésre arról, hogy mit jelent az ifjúságsegítők minőségi oktatása és képzése, és mit jelentenek az ezzel kapcsolatos célkitűzések, így ösztönözve az ifjúságsegítők oktatására és képzésére vonatkozó olyan rugalmas, gyakorlatalapú és többszintű megközelítések kidolgozását, amelyeket hozzá lehet igazítani az egyes tagállamok nemzeti, regionális és helyi szintű igényeihez és elvárásaihoz; |
| --- | --- |

18.

| 19. | Hozzanak létre olyan kompetenciaalapú keretet az ifjúsági munkával kapcsolatos formális és nem formális oktatásra és képzésre vonatkozóan, amely érzékeny az alkalmazott/fizetett ifjúságsegítők, az ifjúsági munka területén elhelyezkedni kívánó személyek, az önkéntes ifjúságsegítők és az ifjúsági vezetők képzési igényei közötti különbségekre, és amely keret a társaktól való tanulásra épül, valamint digitális tanulási és más innovatív módszereket alkalmaz. Ez a keret nem ír majd elő semmilyen hivatalos követelményt a nemzeti oktatási programok tekintetében, és teljes mértékben tiszteletben fogja tartani a nemzeti hatásköröket; |
| --- | --- |

19.

| 20. | A tagállamok adott esetben térképezzék fel az adott tagállamban az ifjúsági munkához szükséges kompetenciákat, illetve ezek kulcsfontosságú elemeit, és ennek megfelelően értékeljék, aktualizálják és fejlesszék tovább azokat a programokat, amelyeket az ifjúságsegítők – alap- és továbbképzést célzó – oktatására és képzésére irányulóan a helyi, regionális és nemzeti szintű oktatási vagy képzési intézmények, illetve olyan szervezetek működtetnek, amelyek az ifjúsági munkával kapcsolatos képzéseket kínálnak; |
| --- | --- |

20.

| 21. | A tagállamok, az Európai Bizottság, az érintett nemzeti intézmények és az ifjúságpolitika területén működő érdekeltek folytassanak együttműködést az Európa Tanáccsal, az ifjúsági szervezetekkel és az egyéb érintett szervezetekkel és hálózatokkal az ifjúságsegítők oktatásának és képzésének európai szintű továbbfejlesztése során; |
| --- | --- |

21.

| 22. | Ösztönözzék és segítsék elő a tagállamok közigazgatási szervei, az egyetemek és az oktatási intézmények közötti, különösen interdiszciplináris szinten megvalósuló két- és többoldalú együttműködést, beleértve az olyan, kialakult oktatási és képzési programokkal rendelkező szakképzési intézményekkel és szervezetekkel folytatott együttműködést is, amelyek az ifjúságsegítőket, valamint az említett programok kidolgozása iránt érdeklődőket célozzák; |
| --- | --- |

22.

| 23. | Segítsék elő a folyamatos együttműködést az ifjúsági munkát biztosító állami szervezetekkel és az ifjúságsegítők oktatásában és képzésében részt vállaló civil társadalmi szervezetekkel a tapasztalatcsere és az ötletek megosztása céljából egész Európában. E célból – adott esetben – ki kell aknázni a vonatkozó uniós programok, így például az Erasmus+ által kínált lehetőségeket; |
| --- | --- |

23.

| 24. | Javítsák az ifjúságsegítők oktatását és képzését, az ifjúsági munkával kapcsolatos kutatások színvonalát, valamint a nem formális tanulás jelentőségének elismertségét az ifjúsági munka szempontjából azáltal, hogy az uniós programok és alapok – például az Erasmus+, az Európai Szolidaritási Testület, az európai strukturális és beruházási alapok, a Horizont 2020 és a Kreatív Európa – által kínált lehetőségek hatékony igénybevétele révén lehetőséget teremtenek a tapasztalatcserére, az együttműködésre és a hálózatépítésre; |
| --- | --- |

24.

FELKÉRIK AZ EURÓPAI BIZOTTSÁGOT, HOGY:

| 25. | 2021 végére vizsgálja meg az ifjúságsegítőket célzó oktatás és képzés további javításának lehetőségeit, beleértve egy, a témára vonatkozó tanácsi ajánlás előkészítését is; |
| --- | --- |

25.

| 26. | Nem formális tanulás és képzés útján javítsa a digitális kompetenciákat, figyelemmel a meglévő digitális oktatási cselekvési terv naprakésszé tételére irányuló folyamatra, amelynek célja, hogy a cselekvési tervet kiterjesszék az ifjúsági munkára is. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  Lásd a mellékletben szereplő hivatkozásokat.

(2)  Lásd a 4. hivatkozást a mellékletben.

(3)  Youth work (education) in flux: contemporary challenges in an erratic Europe (Változásban az ifjúsági munka (oktatása): a sokszínű európai környezetből adódó jelenlegi kihívások), Tomi Kiilakoski és Marko Kovacic jelentése az EU ifjúsági konferenciájáról (Helsinki, 2019. július 1–3.).

---

MELLÉKLET

1.   Hivatkozott dokumentumok

E következtetések elfogadása kapcsán a Tanács különösen az alábbiakra emlékeztet:

| 1. | A Tanács következtetései a fiatalok kultúrához való hozzáféréséről (HL C 326., 2010.12.3., 2. o.); |
| --- | --- |

1.

A Tanács következtetései a fiatalok kultúrához való hozzáféréséről (HL C 326., 2010.12.3., 2. o.);

| 2. | A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott állásfoglalás az ifjúsági munkáról (HL C 327., 2010.12.4., 1. o.); |
| --- | --- |

2.

A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott állásfoglalás az ifjúsági munkáról (HL C 327., 2010.12.4., 1. o.);

| 3. | A Tanács következtetései a fiatalok részvételének és mobilitásának keleti dimenziójáról (HL C 372., 2011.12.20., 10. o.); |
| --- | --- |

3.

A Tanács következtetései a fiatalok részvételének és mobilitásának keleti dimenziójáról (HL C 372., 2011.12.20., 10. o.);

| 4. | Working with young people: the value of youth work in the European Union (Fiatalokkal dolgozni: az ifjúsági munka értéke az Európai Unióban), Európai Bizottság, 2014.; |
| --- | --- |

4.

Working with young people: the value of youth work in the European Union (Fiatalokkal dolgozni: az ifjúsági munka értéke az Európai Unióban), Európai Bizottság, 2014.;

| 5. | A Tanács következtetései az ifjúsági munkának a társadalmi kohéziót előmozdító erősítéséről (HL C 170., 2015.5.23., 2. o.); |
| --- | --- |

5.

A Tanács következtetései az ifjúsági munkának a társadalmi kohéziót előmozdító erősítéséről (HL C 170., 2015.5.23., 2. o.);

| 6. | A Tanács állásfoglalása a fiataloknak az európai demokratikus életben való politikai részvételének az ösztönzéséről (HL C 417., 2015.12.15., 10. o.); |
| --- | --- |

6.

A Tanács állásfoglalása a fiataloknak az európai demokratikus életben való politikai részvételének az ösztönzéséről (HL C 417., 2015.12.15., 10. o.);

| 7. | Az ifjúsági munkával foglalkozó második európai konferencia (2015. április 27–30.) keretében kiadott nyilatkozat; |
| --- | --- |

7.

Az ifjúsági munkával foglalkozó második európai konferencia (2015. április 27–30.) keretében kiadott nyilatkozat;

| 8. | A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott következtetések a fiatalok erőszakos radikalizálódásának megelőzésével és az ellene való küzdelemmel kapcsolatos integrált, ágazatokon átívelő megközelítésben az ifjúsági ágazat által betöltött szerepről (HL C 213., 2016.6.14., 1. o.); |
| --- | --- |

8.

A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott következtetések a fiatalok erőszakos radikalizálódásának megelőzésével és az ellene való küzdelemmel kapcsolatos integrált, ágazatokon átívelő megközelítésben az ifjúsági ágazat által betöltött szerepről (HL C 213., 2016.6.14., 1. o.);

| 9. | A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott következtetések a fiatalokban rejlő potenciál feltárása és fejlesztése érdekében az ifjúsági munkában alkalmazandó új megközelítések előmozdításáról (HL C 467., 2016.12.5. 8. o.); |
| --- | --- |

9.

A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott következtetések a fiatalokban rejlő potenciál feltárása és fejlesztése érdekében az ifjúsági munkában alkalmazandó új megközelítések előmozdításáról (HL C 467., 2016.12.5. 8. o.);

| 10. | A Tanács következtetései a fiataloknak a felnőttkorba, valamint az aktív polgári szerepvállalás és a munka világába való sikeres átlépését elősegítő alapvető életkészségek fiatalok körében való fejlesztésének támogatásában az ifjúsági munka által betöltött szerepről (HL C 189., 2017.6.15., 30. o.); |
| --- | --- |

10.

A Tanács következtetései a fiataloknak a felnőttkorba, valamint az aktív polgári szerepvállalás és a munka világába való sikeres átlépését elősegítő alapvető életkészségek fiatalok körében való fejlesztésének támogatásában az ifjúsági munka által betöltött szerepről (HL C 189., 2017.6.15., 30. o.);

| 11. | A Tanács következtetései az intelligens ifjúsági munkáról (HL C 418., 2017.12.7., 2. o.); |
| --- | --- |

11.

A Tanács következtetései az intelligens ifjúsági munkáról (HL C 418., 2017.12.7., 2. o.);

| 12. | Az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának CM/Rec(2017)4. számú, a tagállamoknak szóló ajánlása az ifjúsági munkáról; |
| --- | --- |

12.

Az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának CM/Rec(2017)4. számú, a tagállamoknak szóló ajánlása az ifjúsági munkáról;

| 13. | Az Európai Unió Tanácsa és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott állásfoglalás az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés keretéről: A 2019 és 2027 közötti időszakra szóló uniós ifjúsági stratégia (HL C 456., 2018.12.18., 1. o.); |
| --- | --- |

13.

Az Európai Unió Tanácsa és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott állásfoglalás az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés keretéről: A 2019 és 2027 közötti időszakra szóló uniós ifjúsági stratégia (HL C 456., 2018.12.18., 1. o.);

| 14. | A Bizottság közleménye a digitális oktatási cselekvési tervről, COM(2018) 22 final; |
| --- | --- |

14.

A Bizottság közleménye a digitális oktatási cselekvési tervről, COM(2018) 22 final;

| 15. | Partnership between the European Commission and the Council of Europe in the field of Youth: Mapping the educational and career paths of youth workers, Part I. Report. (Partnerség az Európai Bizottság és az Európa Tanács között az ifjúságpolitika területén: Az ifjúságsegítők oktatási és karrierlehetőségeinek feltérképezése. I. rész., jelentés). |
| --- | --- |

15.

Partnership between the European Commission and the Council of Europe in the field of Youth: Mapping the educational and career paths of youth workers, Part I. Report. (Partnerség az Európai Bizottság és az Európa Tanács között az ifjúságpolitika területén: Az ifjúságsegítők oktatási és karrierlehetőségeinek feltérképezése. I. rész., jelentés).

2.   Fogalommeghatározás

E tanácsi következtetések alkalmazásában:

Az „ifjúságsegítő” olyan szakember, önkéntes vagy ifjúsági vezető, aki elősegíti a fiatalok tanulását, valamint személyes és társas fejlődését, továbbá motiválja és támogatja őket abban, hogy önálló, aktív és felelős egyénekké és polgárokká váljanak. Az ifjúsági munka a fiatalok önkéntes és aktív részvételének alapelveire épül.

---

| 9.12.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 412/16 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 412/16

---

A Tanács következtetései az Eurojustról: Az Európai Unió Igazságügyi Együttműködési Egysége a digitális korban

(2019/C 412/04)

A TANÁCS ELFOGADTA AZ ALÁBBI KÖVETKEZTETÉSEKET:

| 1. | A Tanács utal az Európai Tanács által 2019. június 20-án elfogadott, a 2019–2024-es időszakra szóló új stratégiai menetrendre, amely a következő intézményi ciklus egyik központi prioritásaként a polgárok és a szabadságok védelmét jelöli meg. Az Unió a stratégiai menetrenddel összhangban elkötelezett amellett, hogy az eddigi eredményekre építve tovább fokozza a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelmet, ennek érdekében pedig javítani fogja az együttműködést és az információmegosztást, és tovább fogja fejleszteni az Unió közös eszközeit. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A Tanács üdvözli az Eurojust 2018. évi éves jelentését (7944/19), valamint az Eurojust mint olyan szervezet által elért további eredményeket, amely megbízatásának megfelelően kulcsszerepet játszik azon igazságügyi koordináció és együttműködés elősegítésében és megerősítésében, amelyet a tagállami hatóságok a határokon átnyúló bűnözés legsúlyosabb formáival – különösen a terrorizmussal, az emberkereskedelemmel, a migránscsempészéssel, a kiberbűnözéssel és a korrupcióval – kapcsolatos nyomozás és büntetőeljárások terén folytatnak egymással. A korábbi évekhez hasonlóan 2018-ban is folyamatosan nőtt az Eurojust elé vitt új ügyek száma. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A Tanács megelégedettséggel nyugtázza, hogy az Eurojust új együttműködési megállapodásokat kötött Albániával és Grúziával, és lezárta az együttműködési megállapodásról szóló tárgyalásokat Szerbiával, továbbá hogy új összekötő ügyészeket delegáltak az Eurojusthoz. Ezek az együttműködési megállapodások, ahogy az összekötő ügyészek is, jelentősen hozzájárulnak az érintett harmadik országokkal folytatott igazságügyi együttműködés előmozdításához. Ez a többi szereplőnek, mindenekelőtt az (EU) 2017/1939 rendelettel (1) létrehozott Európai Ügyészségnek is hasznára válhat. Bátorítjuk az Eurojustot, hogy gondoskodjon arról, hogy az új együttműködési megállapodások a lehető leghamarabb, de mindenképpen 2019. december 12., vagyis az (EU) 2018/1727 rendelet (2) alkalmazásának kezdete előtt hatályba lépjenek. Felkérjük az Eurojustot annak megvizsgálására, hogy együttműködési stratégiájának az említett rendelet 52. cikke (1) bekezdésének alapján történő kidolgozásával összefüggésben szükség van-e együttműködési megállapodások megkötésére más harmadik országokkal. A Tanács emellett felkéri a Bizottságot, hogy az említett rendelet alkalmazásának időpontját követően a lehető leghamarabb dolgozzon ki ajánlásokat nemzetközi megállapodásokra irányuló tárgyalások megkezdésére vonatkozóan. |
| --- | --- |

3.

| 4. | A Tanács üdvözli, hogy 2019 szeptemberében működésbe lépett az Eurojustnál a terrorellenes igazságügyi nyilvántartás, amely valamennyi uniós tagállamból összegyűjti a terrorizmus elleni eljárásokra vonatkozó igazságügyi információkat. Ez a tagállamok által a 2005/671/IB tanácsi határozattal (3) összhangban továbbított információkat tartalmazó nyilvántartás hatékonyabbá teszi majd az EU és tagállamai által a terrorizmus ellen folytatott küzdelmet. Mivel a tagállamok illetékes hatóságaitól az Eurojust részére történő információtovábbítás a terrorellenes igazságügyi nyilvántartás hatékony működésének és ezáltal a tagállami hatóságok által végzett nyomozások hozzáadott értékkel való gazdagításának az előfeltétele, a Tanács újólag hangsúlyozza, hogy a tagállamok a 2005/671/JHA tanácsi határozattal összhangban kötelesek továbbítani ezeket az információkat. |
| --- | --- |

4.

Az Eurojust szerepe

| 5. | A Tanács hangsúlyozza, hogy az Eurojust kulcsfontosságú szereplő a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségben. Különleges és proaktív szerepet játszik az Unión belüli igazságügyi együttműködés területét érintő ügyek koordinálásában. Az Eurojust az egyetlen olyan uniós ügynökség, amely a biztonsági lánc minden egyes szegmensében összehangolja az igazságügyi hatóságok tevékenységét. Különleges és létfontosságú szerepet játszik a határokon átnyúló súlyos bűnözéssel kapcsolatos nyomozásoknak és büntetőeljárásoknak a nemzeti nyomozó és bűnüldöző hatóságok közötti összehangolásában a büntető igazságszolgáltatási folyamat minden szakaszában, a bűncselekmény nyomozásának kezdetétől a jogerős ítélet meghozataláig. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Míg a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége (Europol) a tagállamok bűnüldöző hatóságainak a határokon átnyúló súlyos bűnözés megelőzésében és az azok elleni küzdelemben való támogatásért felel, az Eurojust feladata a nemzeti nyomozó és bűnüldöző hatóságok közötti koordináció és együttműködés elősegítse és megerősítése a határokon átnyúló súlyos bűnözéssel kapcsolatos nyomozás és büntetőeljárások során. Az Eurojust és az Europol kiegészítik egymást, és továbbra is törekedniük kell a szoros és egymás tevékenységeit kiegészítő együttműködésre. A Tanács szilárd meggyőződése, hogy az Europolnak és az Eurojustnak egyaránt érdeke, hogy mindkét ügynökség megfelelően és hatékonyan működjön, mivel saját megbízatásuk keretein belül mindkettőjüknek ugyanaz a célja: a határokon átnyúló súlyos bűnözés elleni hatékonyabb küzdelem az EU-ban, és ezáltal egy biztonságosabb Európa megteremtése. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Az Európai Ügyészség és az Eurojust az Európai Ügyészségről szóló (EU) 2017/1939 rendelet 100. cikkében, valamint az Eurojustról szóló (EU) 2018/1727 rendelet 50. cikkében említettek szerint saját megbízatásuk és illetékességük keretein belül kölcsönös együttműködésen és az operatív, adminisztratív és irányítási kapcsolatok létrehozásán alapuló szoros kapcsolatot alakít ki és tart fenn. Az Eurojust előreláthatólag fontos szerepet játszik majd az Európai Ügyészség munkájában, különösen a működés kezdeti szakaszában. Lényeges szerepet játszik továbbá azokban az ügyekben is, amelyekben a részt vevő és részt nem vevő tagállamok egyaránt érintettek, valamint az Európai Ügyészség hatáskörén kívül eső csalást érintő esetekben is. Mindkét szereplő különleges szerepet és helyet tölt be a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló uniós térségben. A Tanács felszólítja az Eurojustot, hogy amint az Európai Ügyészség megkezdi operatív tevékenységét, építsen ki vele szoros kapcsolatot. Az Eurojustnak törekednie kell arra, hogy támogatást nyújtson az Európai Ügyészségnek különösen a működés megkezdését követően, többek között azáltal, hogy megosztja az Európai Ügyészséggel azt a közel 20 év alatt felhalmozott szakértelmet, amelyet a határokon átnyúló összetett nyomozások koordinálása és támogatása, valamint a nem uniós államokkal fenntartott kapcsolatok terén szerzett. Minél hamarabb létre kell hozni az Európai Ügyészség és az Eurojust közötti munkamegállapodást. |
| --- | --- |

7.

| 8. | A Tanács hangsúlyozza továbbá annak fontosságát, hogy az Eurojust együttműködjön más uniós szervekkel és hivatalokkal, például az OLAF-fal és a Frontex-szel. Ezeknek az uniós szereplőknek saját megbízatásuk keretein belül együtt kell működniük a további szinergiák azonosítása, valamint erősségeik következetes módon történő, teljeskörű kiaknázása érdekében, hogy támogassák a tagállamok arra irányuló erőfeszítéseit, hogy az uniós polgárok számára biztonságosabb környezetet teremtsenek. |
| --- | --- |

8.

| 9. | A Tanács arra ösztönzi az Eurojustot, hogy továbbra is aknázza ki teljes mértékben különleges helyzetét, és fokozza proaktív szerepét azáltal, hogy észrevételeket tesz a bűnözésnek és a bűnözés jelenségeinek az EU-n belüli és azon kívüli alakulásáról és tendenciáiról, valamint azáltal, hogy javítja a nemzeti hatóságok ismereteit és felkészültségét a velük való információmegosztás révén. |
| --- | --- |

9.

Digitális büntető igazságszolgáltatás és ügyviteli rendszer (CMS)

| 10. | A Tanács hangsúlyozza, hogy az uniós rendőrségi és igazságügyi együttműködésnek feltétele az információcsere javítása, valamint az uniós információs rendszerek közötti interoperabilitás biztosítása az adatvédelmi követelmények maradéktalan betartása mellett, mivel ez javítja az információk és bizonyítékok olyan hivatalok és szervek közötti gyors, megbízható és biztonságos cseréjét, mint az Europol, az OLAF, a Frontex, az Európai Ügyészség és az Eurojust. Az Eurojust kulcsszerepet játszik annak biztosításában, hogy a nemzeti adatok kereszthivatkozhatóak legyenek, és így a különböző bűnügyi nyomozásokat össze lehessen kapcsolni. Ennek érdekében szavatolni kell, hogy az Eurojust nemzeti tagjai hozzáférjenek az elektronikus bizonyítékok digitális csereréjére szolgáló rendszerhez, amelyet a Bizottság hozott létre és a tagállamok működtetnek. |
| --- | --- |

10.

| 11. | A Tanács arra ösztönzi a Bizottságot és az Eurojustot, hogy folytassák a digitális büntető igazságszolgáltatást érintő, a Tanács (Bel- és Igazságügy) 2018. december 6-i ülésén ismertetett kezdeményezésüket, amelynek célja annak lehetővé, hogy az uniós igazságügyi hatóságok biztonságos módon léphessenek kapcsolatba egymással a büntetőügyeket érintő (érzékeny) információk küldése és fogadása céljából. Ebben az összefüggésben figyelembe kell venni a meglévő informatikai megoldásokat, például az elektronikus bizonyítékok digitális cseréjére szolgáló rendszert és a Biztonságos Információcsere Hálózati Alkalmazást (SIENA). |
| --- | --- |

11.

| 12. | Ahhoz, hogy az Eurojust támogatást nyújthasson a határokon átnyúló súlyos bűncselekmények kezelésével foglalkozó nemzeti igazságügyi hatóságoknak, alapvető fontosságú, hogy az Eurojust informatikai infrastruktúrája és ügyviteli rendszere (CMS) hatékonyan és megfelelően működjön, az adatvédelmi követelmények maradéktalanul betartása mellett. Ez rendkívül fontos ahhoz, hogy az Eurojust biztosíthassa az illetékes nemzeti hatóságok számára azt a tájékoztatást és visszajelzést az információfeldolgozás eredményeiről, amelyet e hatóságok az Eurojust jogi keretével összhangban elvárhatnak. A jelenlegi CMS meglehetősen régi, és nem támogatja megfelelően az információcserét. Az Eurojustnak ezért meg kell vizsgálnia, hogy milyen lehetőségek vannak az általa használt CMS javítására és korszerűsítésére, figyelembe véve ennek során a meglévő és a fejlesztés alatt álló megoldásokkal (például az elektronikus bizonyítékok digitális cseréjére szolgáló rendszerrel) való interoperabilitást. |
| --- | --- |

12.

Új Eurojust-rendelet

| 13. | Az Eurojustról szóló (EU) 2018/1727 rendeletet 2019. december 12-től kell majd alkalmazni. Az új jogi keret alapján az Eurojust hatékonyabban tudja majd kezelni a nemzeti hatóságok folyamatosan növekvő igényeit, különösen a bűnözés olyan kiemelt területein, mint a terrorizmus, az emberkereskedelem, a migránscsempészés, a kiberbűnözés és a korrupció. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Amint az említett rendelet hatályba lépett, az Eurojust testülete – a rendelet 5. cikkének (5) bekezdésével összhangban – hivatalosan előterjesztheti új eljárási szabályzatának tervezetét. A Tanács általi jóváhagyást követően az Eurojust testülete elfogadhatja az említett szabályzatot. Az érintett szereplőket arra ösztönözzük, hogy végezzenek el minden szükséges munkát annak érdekében, hogy előmozdítsák az említett szabályzat gyors elfogadását, amely lehetővé teszi, hogy az Eurojust hatékonyabban lássa el feladatait. |
| --- | --- |

14.

| 15. | A Tanács kiemelten fontosnak tartja, hogy az Eurojust az operatív feladataira összpontosíthasson, különösen mivel az ügyek száma folyamatosan nő. E célból arra ösztönözzük az Eurojustot, hogy továbbra is hajtson végre olyan változtatásokat, amelyek az Eurojust mint uniós ügynökség irányítását hatékonyabbá és korszerűbbé teszik. Tekintettel továbbá az Eurojust uniós szinten egyedülálló szerepére a határokon átnyúló súlyos bűnözéssel kapcsolatos nyomozás és büntetőeljárások koordinálása terén, ideértve a közös nyomozócsoportoknak nyújtott jelentős támogatást is, biztosítani kell, hogy az Eurojust az ilyen koordinációt igénylő ügyekre összpontosíthasson. Az információcsere és/vagy a bírósági iratok továbbítása révén előmozdítható egyéb ügyeket más csatornákon, például a büntetőügyekben illetékes Európai Igazságügyi Hálózat (EIH) keretében kell kezelni. |
| --- | --- |

15.

| 16. | A Tanács üdvözli az Eurojust és Dánia közötti megállapodás megkötését, amely biztosítja, hogy az Eurojust-rendelet alkalmazása nem enged teret hiányosságoknak az uniós igazságügyi együttműködés keretében. |
| --- | --- |

16.

Az együttműködés javítása és a hálózatokkal való koordináció

| 17. | A Tanács hivatkozik az Eurojust, valamint a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés területén a Tanács által létrehozott hálózatok közötti szinergiákról szóló, 2019. június 6-i következtetéseire (HL C 207., 2019.6.18., 1. o.). A Tanács arra ösztönzi az Eurojustot, hogy az EIH-val, a népirtás elleni hálózattal, a közös nyomozócsoportok hálózatával és a számítástechnikai bűnözés elleni európai igazságügyi hálózattal (EJCN) együttműködésben hajtsa végre az említett dokumentumban foglalt következtetéseket, amelyeket együtt kell értelmezni az említett következtetésekhez csatolt közös dokumentumban foglalt javaslatokkal és ajánlásokkal. |
| --- | --- |

17.

Források

| 18. | A Tanács hivatkozik arra, hogy az Európai Tanács a 2018. október 18-i következtetéseiben szorgalmazta, hogy az Europol mellett az Eurojust számára is megfelelő erőforrásokat kell biztosítani ahhoz, hogy képes legyen szembenézni a technológiai fejlődésből, illetve a biztonsági fenyegetések folyamatosan változó természetéből eredő új kihívásokkal, többek között az egyes szervek közötti együttműködés és az adatokhoz való jobb hozzáférés révén. A terrorizmus, a migránscsempészés, a kiberbűnözés, az emberkereskedelem és a kábítószer-kereskedelem által az EU-ra és tagállamaira leselkedő jelenlegi biztonsági fenyegetések továbbra is hatékony választ igényelnek a rendőrség és az igazságszolgáltatás részéről. Ebben az összefüggésben a Tanács hangsúlyozza, hogy az uniós biztonság átfogó biztosításához a biztonsági és büntető-igazságszolgáltatási láncot egységes egészként kell kezelni. Ezért el kell ismerni az ebben a láncban részt vevő valamennyi szereplő jelentőségét és szerepét annak érdekében, hogy elkerülhető legyen a lánc bármely részét érintő akadály és végső soron – még rosszabb esetben – a büntetlenség. |
| --- | --- |

18.

| 19. | A Tanács elismeri, hogy az Eurojustnak folyamatosan növekvő munkateherrel kell szembenéznie, amiben közrejátszanak az olyan új tevékenységek is, mint a terrorellenes igazságügyi nyilvántartáshoz kapcsolódó új feladatok, a harmadik országokkal folytatott együttműködés megerősítése, valamint az (EU) 2018/1727 rendelet gyakorlati végrehajtása. Bár az Eurojust operatív munkaterhe jelentősen megnőtt és feladatai jelentős mértékben bővültek, a költségvetése nem nőtt. Ezenkívül a Tanács kiemeli, hogy a bűnüldöző hatóságok rendelkezésére álló pénzügyi forrásoknak a következő többéves pénzügyi kerettel összefüggésben javasolt növekedése, amely az ügyek számának megnövekedését vonhatja maga után, további kihatással lehet az Eurojust munkaterhére. A Tanács újólag hangsúlyozza, hogy hatékony, naprakész és megfelelően működő informatikai infrastruktúrára és ügyviteli rendszerre (CMS) van szükség ahhoz, hogy az Eurojust hatékonyan láthassa el feladatait. A Tanács elismeri, hogy az ilyen jellegű fejlesztések megfelelő humán és pénzügyi erőforrásokat igényelnek. |
| --- | --- |

19.

| 20. | A fentiekre tekintettel a Tanács úgy véli, hogy az Eurojust számára elegendő, és az Eurojust költségvetésétől függő hálózatok javát is szolgáló erőforrásokat kell rendelkezésre bocsátani annak biztosítására, hogy az Eurojust – az Európai Unió biztonsági és büntető-igazságszolgáltatási láncának nélkülözhetetlen szereplőjeként – megfelelően működhessen, valamint hogy az Eurojust fontos stratégiai és operatív tevékenységeit folyamatosan fejleszteni lehessen. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  A Tanács (EU) 2017/1939 rendelete (2017. október 12.) az Európai Ügyészség létrehozására vonatkozó megerősített együttműködés bevezetéséről (HL L 283., 2017.10.31., 1. o.).

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1727 rendelete (2018. november 14.) az Európai Unió Büntető Igazságügyi Együttműködési Ügynökségéről (Eurojust) és a 2002/187/IB tanácsi határozat felváltásáról és hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 138. o.).

(3)  A Tanács 2005/671/IB határozata (2005. szeptember 20.) a terrorista bűncselekményekre vonatkozó információcseréről és együttműködésről (HL L 253., 2005.9.29., 22. o.).

---

Európai Bizottság

| 9.12.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 412/20 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 412/20

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2019. december 6.

(2019/C 412/05)

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,1094 |
| JPY | Japán yen | 120,44 |
| DKK | Dán korona | 7,4722 |
| GBP | Angol font | 0,84453 |
| SEK | Svéd korona | 10,5183 |
| CHF | Svájci frank | 1,0968 |
| ISK | Izlandi korona | 134,60 |
| NOK | Norvég korona | 10,1235 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 25,533 |
| HUF | Magyar forint | 330,19 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,2772 |
| RON | Román lej | 4,7800 |
| TRY | Török líra | 6,3893 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,6190 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,4618 |
| HKD | Hongkongi dollár | 8,6852 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,6886 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,5084 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 317,31 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 16,2232 |
| CNY | Kínai renminbi | 7,7993 |
| HRK | Horvát kuna | 7,4390 |
| IDR | Indonéz rúpia | 15 554,41 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,6145 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 56,348 |
| RUB | Orosz rubel | 70,7441 |
| THB | Thaiföldi baht | 33,645 |
| BRL | Brazil real | 4,6402 |
| MXN | Mexikói peso | 21,4658 |
| INR | Indiai rúpia | 79,0435 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,1094

JPY

Japán yen

120,44

DKK

Dán korona

7,4722

GBP

Angol font

0,84453

SEK

Svéd korona

10,5183

CHF

Svájci frank

1,0968

ISK

Izlandi korona

134,60

NOK

Norvég korona

10,1235

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

25,533

HUF

Magyar forint

330,19

PLN

Lengyel zloty

4,2772

RON

Román lej

4,7800

TRY

Török líra

6,3893

AUD

Ausztrál dollár

1,6190

CAD

Kanadai dollár

1,4618

HKD

Hongkongi dollár

8,6852

NZD

Új-zélandi dollár

1,6886

SGD

Szingapúri dollár

1,5084

KRW

Dél-Koreai won

1 317,31

ZAR

Dél-Afrikai rand

16,2232

CNY

Kínai renminbi

7,7993

HRK

Horvát kuna

7,4390

IDR

Indonéz rúpia

15 554,41

MYR

Maláj ringgit

4,6145

PHP

Fülöp-szigeteki peso

56,348

RUB

Orosz rubel

70,7441

THB

Thaiföldi baht

33,645

BRL

Brazil real

4,6402

MXN

Mexikói peso

21,4658

INR

Indiai rúpia

79,0435

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

V Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 9.12.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 412/21 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 412/21

---

Összefonódás előzetes bejelentése

Ügyszám M.9559 – Telefónica/Prosegur/Prosegur Alarmas España

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2019/C 412/06)

1.

E bejelentés az alábbi vállalkozásokat érinti:

| — | Telefónica S.A. (a továbbiakban: Telefónica, Spanyolország), |
| --- | --- |

—

Telefónica S.A. (a továbbiakban: Telefónica, Spanyolország),

| — | Prosegur Compañía de Seguridad, S.A. (a továbbiakban: PCS, Spanyolország), |
| --- | --- |

—

Prosegur Compañía de Seguridad, S.A. (a továbbiakban: PCS, Spanyolország),

| — | a PCS csoporthoz tartozó Prosegur Alarmas España, S.L.U. (a továbbiakban: Prosegur Alarmas, Spanyolország). |
| --- | --- |

—

a PCS csoporthoz tartozó Prosegur Alarmas España, S.L.U. (a továbbiakban: Prosegur Alarmas, Spanyolország).

A Telefónica és a PCS az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 3. cikke (4) bekezdése értelmében közös irányítást szereznek a Prosegur Alarmas egésze felett.

Az összefonódásra részesedés vásárlása útján kerül sor.

2.

| — | a Telefónica esetében: különböző márkanevek – például Movistar, O2 és Vivo – alatt működő globális telekommunikációs és mobilhálózat-szolgáltató; a Telefónica a madridi, New York-i, a limai és a Buenos Aires-i értéktőzsdén jegyzett, nyilvánosan működő részvénytársaság, |
| --- | --- |

—

a Telefónica esetében: különböző márkanevek – például Movistar, O2 és Vivo – alatt működő globális telekommunikációs és mobilhálózat-szolgáltató; a Telefónica a madridi, New York-i, a limai és a Buenos Aires-i értéktőzsdén jegyzett, nyilvánosan működő részvénytársaság,

| — | a PCS esetében: biztonsági szolgáltatásokat nyújt vállalatok, otthonok és vállalkozások számára; a PCS a következő három területen folytat üzleti tevékenységet: riasztók, biztonság és készpénzszállítás, |
| --- | --- |

—

a PCS esetében: biztonsági szolgáltatásokat nyújt vállalatok, otthonok és vállalkozások számára; a PCS a következő három területen folytat üzleti tevékenységet: riasztók, biztonság és készpénzszállítás,

| — | a Prosegur Alarmas esetében: riasztók üzembe helyezése és azok csatlakoztatása riasztást fogadó központokhoz Spanyolországban. |
| --- | --- |

—

a Prosegur Alarmas esetében: riasztók üzembe helyezése és azok csatlakoztatása riasztást fogadó központokhoz Spanyolországban.

3.

A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

4.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az alábbi hivatkozási számot minden esetben fel kell tüntetni:

M.9559 – Telefónica/Prosegur/Prosegur Alarmas España

Az észrevételeket faxon, e-mailben vagy postai úton lehet a Bizottsághoz eljuttatni. Az elérhetőségi adatok a következők:

Email: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postai cím:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

1

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

2

---

| 9.12.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 412/23 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 412/23

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám M.9653 – Pon Tyre Group/Gilde Fund V/Gundlach Automotive Corporation)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2019/C 412/07)

1.

E bejelentés az alábbi vállalkozásokat érinti:

| — | a Pon csoporthoz (a továbbiakban: Pon) tartozó Pon Tyre Group B.V. (Hollandia), |
| --- | --- |

—

a Pon csoporthoz (a továbbiakban: Pon) tartozó Pon Tyre Group B.V. (Hollandia),

| — | a Gilde V Management B.V. (Hollandia) által vezetett Gilde Fund V (Hollandia), |
| --- | --- |

—

a Gilde V Management B.V. (Hollandia) által vezetett Gilde Fund V (Hollandia),

| — | a jelenleg a Gilde Fund V kizárólagos irányítása alá tartozó Gundlach Automotive Corporation (Németország). |
| --- | --- |

—

a jelenleg a Gilde Fund V kizárólagos irányítása alá tartozó Gundlach Automotive Corporation (Németország).

A Pon és a Gilde Fund V az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 3. cikke (4) bekezdése értelmében közös irányítást szereznek a Gundlach Automotive Corporation egésze felett.

Az összefonódásra részesedés vásárlása útján kerül sor.

2.

| — | a Pon Tyre Group B.V. esetében: a Pon csoport része; a Pon a következő négy üzleti klaszterben tevékeny: „Automotive” (gépjárművek, beleértve a gumiabroncs-forgalmazást is), „Pon Bike” (kerékpárok), „Equipment & Power Systems” (berendezések és meghajtórendszerek) és „Industrial Mobility” (ipari mobilitás), |
| --- | --- |

—

a Pon Tyre Group B.V. esetében: a Pon csoport része; a Pon a következő négy üzleti klaszterben tevékeny: „Automotive” (gépjárművek, beleértve a gumiabroncs-forgalmazást is), „Pon Bike” (kerékpárok), „Equipment & Power Systems” (berendezések és meghajtórendszerek) és „Industrial Mobility” (ipari mobilitás),

| — | a Gilde Fund V esetében: középpiaci vállalkozásoknak tanácsadást nyújtó, az említett vállalkozásokat vezető és azokba befektető magántőke-befektetési társaság, |
| --- | --- |

—

a Gilde Fund V esetében: középpiaci vállalkozásoknak tanácsadást nyújtó, az említett vállalkozásokat vezető és azokba befektető magántőke-befektetési társaság,

| — | a Gundlach Automotive Corporation esetében: elsősorban gumiabroncsok, keréktárcsák, szerelt kerekek, TPMS szenzorok forgalmazása és kapcsolódó szolgáltatások nyújtása, továbbá eredetialkatrész-gyártók számára programok és összeszerelési szolgáltatások biztosítása. |
| --- | --- |

—

a Gundlach Automotive Corporation esetében: elsősorban gumiabroncsok, keréktárcsák, szerelt kerekek, TPMS szenzorok forgalmazása és kapcsolódó szolgáltatások nyújtása, továbbá eredetialkatrész-gyártók számára programok és összeszerelési szolgáltatások biztosítása.

3.

A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

4.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az alábbi hivatkozási számot minden esetben fel kell tüntetni:

M.9653 – Pon Tyre Group/Gilde Fund V/Gundlach Automotive Corporation

Az észrevételeket faxon, e-mailben vagy postai úton lehet a Bizottsághoz eljuttatni. Az elérhetőségi adatok a következők:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax+ 32 22964301

Postai cím:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

1

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

2

---

| 9.12.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 412/24 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 412/24

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám M.9586 –
  SEGRO/PSPIB/7R Projekt 5)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2019/C 412/08)

1.

E bejelentés az alábbi vállalkozásokat érinti:

| — | SEGRO plc (a továbbiakban: SEGRO, Egyesült Királyság), |
| --- | --- |

—

SEGRO plc (a továbbiakban: SEGRO, Egyesült Királyság),

| — | Public Sector Pension Investment Board (a továbbiakban: PSPIB, Kanada), |
| --- | --- |

—

Public Sector Pension Investment Board (a továbbiakban: PSPIB, Kanada),

| — | 7R Projekt 5 sp z o.o. (a továbbiakban: célvállalkozás, Lengyelország). |
| --- | --- |

—

7R Projekt 5 sp z o.o. (a továbbiakban: célvállalkozás, Lengyelország).

A SEGRO és a PSPIB az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében közös irányítást szereznek a célvállalkozás egésze felett. Az összefonódásra részesedés vásárlása útján kerül sor.

2.

| — | a SEGRO esetében: korszerű raktározási és könnyűipari célú ingatlanok tulajdonosa több EU-tagállamban, és ellátja a kapcsolódó eszközkezelési és fejlesztési feladatokat, |
| --- | --- |

—

a SEGRO esetében: korszerű raktározási és könnyűipari célú ingatlanok tulajdonosa több EU-tagállamban, és ellátja a kapcsolódó eszközkezelési és fejlesztési feladatokat,

| — | a PSPIB esetében: a kanadai közszektor nyugdíjalapjaiba befolyó nettó járulékok befektetését végzi; a PSPIB diverzifikált globális portfólió kezelésével foglalkozik, amely többek között részvényekből, kötvényekből és más fix kamatozású értékpapírokból, valamint magántőke-, ingatlan-, infrastruktúra- és természetierőforrás-befektetésekből és a magánszektornak történő hitelnyújtásból épül fel, |
| --- | --- |

—

a PSPIB esetében: a kanadai közszektor nyugdíjalapjaiba befolyó nettó járulékok befektetését végzi; a PSPIB diverzifikált globális portfólió kezelésével foglalkozik, amely többek között részvényekből, kötvényekből és más fix kamatozású értékpapírokból, valamint magántőke-, ingatlan-, infrastruktúra- és természetierőforrás-befektetésekből és a magánszektornak történő hitelnyújtásból épül fel,

| — | a célvállalkozás esetében: a Rokcińska utca (Łódź, Lengyelország) 37/10 sz. telkein található, logisztikai célokat szolgáló ingatlan tulajdonosa. |
| --- | --- |

—

a célvállalkozás esetében: a Rokcińska utca (Łódź, Lengyelország) 37/10 sz. telkein található, logisztikai célokat szolgáló ingatlan tulajdonosa.

3.

A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

4.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az alábbi hivatkozási számot minden esetben fel kell tüntetni:

M.9586 – SEGRO/PSPIB/7R PROJEKT 5

Az észrevételeket faxon, e-mailben vagy postai úton lehet a Bizottsághoz eljuttatni. Az elérhetőségi adatok a következők:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax+32 22964301

Postai cím:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

1

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

2

---

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

| 9.12.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 412/25 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 412/25

---

Az (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele

(2019/C 412/09)

Ez az értesítés az (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (1) 17. cikke (5) bekezdésének megfelelően kerül közzétételre.

ÉRTESÍTÉS STANDARD MÓDOSÍTÁS JÓVÁHAGYÁSÁRÓL

„Prosecco”

PDO-IT-A0516-AM06

Az értesítés időpontja: 2019.9.3.

A JÓVÁHAGYOTT MÓDOSÍTÁS LEÍRÁSA ÉS INDOKOLÁSA

1.   „Fogyasztási jellemzők” cím

Leírás: a pezsgő kategória „brut”, „extra száraz”, „száraz” és „demi sec” változatai a „brut nature” és „extra brut” új változatokkal egészülnek ki.

Indokolás: e módosítás lehetővé teszi a „brut nature” és „extra brut” kifejezés használatát a hatályos jogszabályok szerint engedélyezett határértékeken belüli maradékcukor-tartalommal hagyományosan előállított pezsgőknél, és további fogyasztói információkkal szolgál a termék sajátosságairól és fogyasztáskori érzékszervi jellemzőiről: „brut nature” és „extra brut” között.

A módosítás a termékleírás 5. és 6. cikkét és az egységes dokumentum 1.4. szakaszát („A bor(ok) leírása”) érinti.

2.   „Csomagolás” cím

Leírás: legalább 51 tömegszázalék parafát tartalmazó dugókat kell használni, és a dugó borral érintkezésbe kerülő részének parafatartalma nem lehet kisebb 51 %-nál.

Indokolás: e módosítás célja az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott Prosecco pezsgők imázsának javítása: a parafából minimum 51 tömegszázalékot (beleértve a borral érintkezésbe kerülő részt) és a hatályos jogszabályok szerint engedélyezett egyéb anyagokból legfeljebb 49 %-ot tartalmazó dugók használata ugyanis óvja e termékek presztízsét és hagyományát, miközben garantálja a pezsgő jellemzőinek jobb megőrzését.

A módosítás a termékleírás 8. cikkére vonatkozik, de nem érinti az egységes dokumentumot.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

1.   A termék elnevezése

Prosecco

2.   A földrajzi árujelző típusa

OEM – oltalom alatt álló eredetmegjelölés

3.   A szőlőből készült termékek kategóriái

| 1. | Bor |
| --- | --- |

1.

Bor

| 4. | Pezsgő |
| --- | --- |

4.

Pezsgő

| 5. | Minőségi pezsgő |
| --- | --- |

5.

Minőségi pezsgő

| 6. | Illatos minőségi pezsgő |
| --- | --- |

6.

Illatos minőségi pezsgő

| 8. | Gyöngyözőbor |
| --- | --- |

8.

Gyöngyözőbor

4.   A bor(ok) leírása

Prosecco – bor

Szín: szalmasárga;

Aroma: elegáns, jellegzetes, a felhasznált szőlőre jellemző;

Íz: száraztól félédesig, friss és jellegzetes;

Minimális összes alkoholtartalom: 10,50 térfogatszázalék;

Minimális cukormentes kivonat: 14 g/l.

Az alábbi táblázatban nem szereplő analitikai paraméterek megfelelnek a nemzeti és uniós jogszabályokban rögzített határértékeknek.

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális összes savtartalom | 4,5 g/l, borkősavban kifejezve |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) | |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter) | |

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális összes savtartalom

4,5 g/l, borkősavban kifejezve

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter)

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

Prosecco – pezsgő, minőségi pezsgő és illatos minőségi pezsgő

Szín: változó intenzitású szalmasárga, ragyogó megjelenés, tartós hab;

Aroma: elegáns, jellegzetes, a felhasznált szőlőre jellemző;

Íz: brut nature és demi-sec között, friss és jellegzetes;

Minimális összes alkoholtartalom: 11 térfogatszázalék;

Minimális cukormentes kivonat: 14 g/l.

Az alábbi táblázatban nem szereplő analitikai paraméterek megfelelnek a nemzeti és uniós jogszabályokban rögzített határértékeknek.

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális összes savtartalom | 4,5 g/l, borkősavban kifejezve |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) | |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter) | |

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális összes savtartalom

4,5 g/l, borkősavban kifejezve

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter)

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

Prosecco – gyöngyözőbor

Szín: változó intenzitású szalmasárga, ragyogó megjelenés, látható habképződés;

Aroma: elegáns, jellegzetes, a felhasznált szőlőre jellemző;

Íz: száraztól félédesig, friss és jellegzetes;

Minimális összes alkoholtartalom: 10,5 térfogatszázalék;

Minimális cukormentes kivonat: 14 g/l.

A hagyományosan palackos erjesztéssel készített gyöngyöző típusnál változhatnak a fogyasztáskori érzékszervi jellemzők:

Szín: esetleges opálosság;

Aroma: kellemes és jellegzetes, esetleg kenyérhéjra és élesztőre emlékeztető felhangokkal;

Íz: száraz, szénsavas, gyümölcsös, esetleg kenyérhéjra és élesztőre emlékeztető felhangokkal;

Az alábbi táblázatban nem szereplő analitikai paraméterek megfelelnek a nemzeti és uniós jogszabályokban rögzített határértékeknek.

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális összes savtartalom | 4,0 g/l, borkősavban kifejezve |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) | |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter) | |

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális összes savtartalom

4,0 g/l, borkősavban kifejezve

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter)

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

5.   Borkészítési eljárások

a)   Alapvető borászati eljárások

A pezsgő vagy minőségi pezsgő készítésére szánt termékrészre vonatkozó borászati eljárás

Különleges borászati eljárás

A pezsgő vagy minőségi pezsgő készítésére szánt termékrész esetében a Chardonnay, Pinot Bianco, Pinot Grigio és Pinot Nero szőlőből készült termékek (fehér szőlő) önálló vagy kombinált hozzáadása legfeljebb 15 %-os mennyiségben engedélyezett, feltéve ha a borkészítési eljárás során felhasznált „Glera” szőlőt egyfajtás vagy olyan szőlőültetvényben termesztik, ahol az ezen eljárás szerint engedélyezettektől eltérő mellékfajták jelenlétének aránya nem haladja meg a 15 %-ot.

b)   Maximális hozamok

Prosecco

18 000 kg szőlő hektáronként

Prosecco

135 hektoliter hektáronként

6.   Körülhatárolt földrajzi terület

Az ellenőrzött eredetmegjelöléssel ellátott „Prosecco” bor előállításához felhasznált szőlő termesztését a Belluno, Gorizia, Padua, Pordenone, Treviso, Trieste, Udine, Velence és Vicenza megye által alkotott területen kell végezni.

7.   Fontosabb borszőlőfajták

Glera lunga W. – Serprino

Glera lunga W. – Glera

Glera W. – Serprino

8.   A kapcsolat(ok) leírása

Oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott Prosecco – összes borkategória

A kapcsolat szempontjából releváns természeti tényezők

A Prosecco megjelölés egy Olaszország északkeleti részén fekvő, dombos vidékekkel tarkított síkságra utal. Veneto és Friuli e területére mérsékelt éghajlat jellemző. Északon az Alpok útját állja a hideg északi szeleknek, délen pedig az Adriai-tenger jelenti a sirokkó fő útvonalát, így biztosítva a kellő csapadékot különösen a nyári hónapokban, a hőmérsékletek mérséklését, valamint a szőlőnövényekhez szükséges vízmennyiséget a rügyek és fürtök növekedési szakaszában.

Nyár végén – amikor már kevesebb a napsütéses órák száma és gyakori a keletről fújó száraz bóra előfordulása – nagy a nappali és éjszakai hőmérsékletek közötti ingadozás, és jelentős mennyiségű aromaanyag található az érés utolsó szakaszában lévő szőlőben.

A termőterület ásványokban és nyomelemekben gazdag. A főleg üledékes eredetű talajok túlnyomórészt agyagos-iszapos szerkezetűek, továbbá a dolomitok eróziójának és a folyami hordalékoknak köszönhetően jelentős mennyiségű vázanyagot tartalmaznak, ezzel biztosítva a talaj jó vízelvezető képességét.

Történelmi és emberi tényezők

A Prosecco bort említő legkorábbi dokumentumok keletkezése Kr. u. 600-ra nyúlik vissza. A leírás egy finom fehér borról szól, amely a Trieszt környéki karsztvidékről és különösen a Prosecco területről származik.

A későbbiekben e bor előállítása túlnyomórészt Veneto és Friuli dombos régiójába helyeződött át és ott fejlődött tovább.

A Prosecco sikere alapvetően annak a ténynek tudható be, hogy az 1900-as évek elejétől kezdve képzett munkások végezték a nagyon életerős Glera fajta számára legjobb szőlőművelési technikák fejlesztését a tőkékre nehezedő teher mérséklése érdekében, ily módon biztosítva azt, hogy a szőlő megfelelően beérjen és megőrizze aromapotenciálját. Ők alakították ki az először palackokban, majd újabban rozsdamentes acéltartályokban végzett természetes másodlagos erjesztésen alapuló legjobb borkészítési technikákat is.

Az elmúlt évszázad során termelési tapasztalattal rendelkező tudományos és műszaki szakemberek egész hálózata jött létre a Prosecco előállítási és feldolgozási módszerének tökéletesítése céljával. Ez segített a bort mind a hazai, mind a nemzetközi fogyasztók körében felismerhetővé és népszerűvé tevő tulajdonságok javításában. Ebben kulcsszerepet játszott az, hogy a termelők kikísérletezték és tökéletesítették a Prosecco borkészítési és másodlagos erjesztési technológiáját, hiszen ez teszi lehetővé a szőlőillatok megőrzését a bor aromaprofiljában.

A földrajzi környezet és a termékek sajátosságai közötti ok-okozati kapcsolat

A nyáron esőt és forró sirokkót hozó enyhe éghajlat döntő fontosságú a szőlőnövények vegetációs időszak alatti fejlődéséhez.

A nappali és éjszakai hőmérsékletek közötti ingadozás és a száraz bóra gyakorisága a szőlőérés utolsó szakaszában elősegíti a „savas” anyagok tartósságát és a Prosecco borra jellemző virágos és gyümölcsös felhangokat meghatározó aromaprekurzorok jelentős mennyiségű képződését.

Az öntéstalajok agyagos-iszapos szerkezetűek és meglehetősen termékenyek. Ez mennyiségi szempontból kiváló hozamokat tesz lehetővé, elősegítve a cukrok mérsékelt szintű felhalmozódását, illetve biztosítva a szőlő kiegyensúlyozott kémiai és érzékszervi összetételéhez szükséges ásványi anyagokat és nyomelemeket. Ily módon biztosítható a gyöngyözőborokhoz és pezsgőkhöz szükséges mérsékelt alkoholtartalmú alapbor előállítása, valamint a Prosecco friss, száraz és gyümölcsös érzékszervi profilja és ízvilága.

A termesztett szőlő típusára és különösen a Glera fajtára a cukrok mérsékelt felhalmozódása, illetve a savak és aromaanyagok optimális mennyisége (érettsége) jellemző. Ezzel biztosítható a Prosecco előállításához szükséges alacsony alkoholtartalmú, kellemesen aromás alapbor.

Pezsgő és gyöngyözőbor változatait tekintve a Prosecco bor jellegzetesen száraz, érzékszervi profiljára pedig a ragyogó szalmasárga szín, valamint a finom buborékok és a tartós hab közötti jó egyensúly jellemző.

Szaglásakor a bor finom és elegáns illatot mutat, sajátos virágos (fehér virágok) és gyümölcsös felhangokkal (alma, körte, egzotikus gyümölcsök és citrusfélék). Ízlelésekor a cukrok és savak jó egyensúlya, valamint a friss, sima és élénk jegyekért felelős zamatosság érezhető a szájban.

E bor pezsgő változata jellemzőinek kiemelése céljából a Charmat-módszert használják az alapbor nagy tárolóedényekben vagy tartályokban történő természetes újraerjesztéséhez, amelynek során a Prosecco elnyeri az ízlelésekor érezhető élénkséget.

A Prosecco e módszer segítségével éri el teljes aromapotenciálját és azt a kellemesen friss és jellegzetes ízt, amely Olaszországban és a világon mindenütt olyannyira keresett és népszerű borrá teszi a fogyasztók körében.

Említést érdemel a korlátozott mennyiségben előállított Prosecco csendes bor is, amelyre a fenti típusokéhoz hasonló érzékszervi profil, de markáns gyümölcsös utóíz és teltebb, zamatosabb íz jellemző.

Az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott „Prosecco” borokat Olaszországban és a világon mindenütt felismerik a fogyasztók.

9.   További alapvető feltételek (csomagolás, címkézés, egyéb követelmények)

Oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott Prosecco

Jogi keret:

Uniós jogszabályok

A további feltétel típusa:

A körülhatárolt földrajzi területen történő előállításra vonatkozó eltérés

A feltétel leírása:

Az (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 5. cikke (1) bekezdésének a) pontjától eltérve, valamennyi bortípus feldolgozási műveletei Verona megye településeinek a körülhatárolt termőterülettel határos közigazgatási területén is végezhetők, amennyiben a szőlő olyan szőlőültetvényekről származik, amelyek 2011. november 30-án aktív használatban voltak. Emellett a minisztérium által megadott egyedi engedélyek alapján e műveletek a körülhatárolt termőterülettel határos más megyékben is végezhetők.

A minisztérium által megadott egyedi engedélyek alapján és a hagyományos termőhelyek figyelembevételével a „gyöngyözőbor” és a „pezsgő” kategória alapborának másodlagos erjesztése az (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 5. cikkének (2) bekezdése értelmében a körülhatárolt földrajzi terület közvetlen szomszédságában is végezhető.

Oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott Prosecco – kiegészítő földrajzi egység

Jogi keret:

Uniós jogszabályok

A további feltétel típusa:

A címkézésre vonatkozó kiegészítő rendelkezések

A feltétel leírása:

A Prosecco megjelölés esetében a címkén feltüntethető a „Treviso megye” vagy „Treviso”, illetve a „Trieszt megye” vagy „Trieszt”, illetve a „Pokrajina Trst” vagy „Trst” hivatkozás, ha az adott tételek kizárólag a vonatkozó megyék szőlőültetvényeiben szüretelt szőlőből állnak, vagy ha a termék előállítása és csomagolása ugyanabban a megyében történt, ahol a szőlőt termesztették, az (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 55. cikkében és az 1308/2013/EU rendelet 120. cikke (1) bekezdésének g) pontjában foglaltaknak megfelelően.

Oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott Prosecco

Jogi keret:

Uniós jogszabályok

A további feltétel típusa:

Palackozás a körülhatárolt földrajzi területen

A feltétel leírása:

A körülhatárolt területen történő palackozásra vonatkozó rendelkezések az uniós jogszabályok (az (EU) 2019/33 rendelet 4. cikkének (2) bekezdése) szerint kerültek megállapításra. A fenti jogszabály szerint az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott „Prosecco” bor minőségének és hírnevének védelme, eredetének garantálása és a vonatkozó ellenőrzések hatékonyságának biztosítása érdekében a palackozást a körülhatárolt földrajzi területen belül kell végezni. A „Prosecco” bor sajátos, a földrajzi származási területhez és a megjelölés hírnevéhez kapcsolódó jellemzői és tulajdonságai jobban garantálhatók, ha a bor palackozása az előállítási területen történik, mivel a szállítás és palackozás összes technikai szabályának alkalmazását és betartását a területen lévő olyan üzemekre bízzák, amelyek rendelkeznek a szükséges tudással és szakértelemmel, valamint érdekeltek a megszerzett hírnév megőrzésében. E követelmény azt is biztosítja, hogy a bortermelőket az illetékes szervek hatékony palackozás-ellenőrző rendszernek vessék alá, elkerülve ezzel a terméknek a területről palackozási célból történő kiszállításával járó összes potenciális kockázatot. E rendelkezés tehát maguknak a bortermelőknek előnyös, akik felelősséget vállalva figyelnek a megjelölés minőségére és hírnevére.

A termékleíráshoz vezető link

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/14390

---

(1)  HL L 9., 2019.1.11., 2. o.

---