# Eiropas Savienības C 412/2019

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 412 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 62. gadagājums2019. gada 9. decembris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 412

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

62. gadagājums2019. gada 9. decembris

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | IETEIKUMI |
| | Eiropas Centrālā banka |
| 2019/C 412/01 | Eiropas Sistēmisko Risku Kolēģijas Ieteikums (2019. gada 26. septembris) par informācijas apmaiņu un vākšanu makroprudenciālās uzraudzības mērķiem attiecībā uz tādu kredītiestāžu filiālēm, kuru galvenais birojs atrodas citā dalībvalstī vai trešā valstī (ESRK/2019/18) | 1 |

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

IETEIKUMI

Eiropas Centrālā banka

2019/C 412/01

Eiropas Sistēmisko Risku Kolēģijas Ieteikums (2019. gada 26. septembris) par informācijas apmaiņu un vākšanu makroprudenciālās uzraudzības mērķiem attiecībā uz tādu kredītiestāžu filiālēm, kuru galvenais birojs atrodas citā dalībvalstī vai trešā valstī (ESRK/2019/18)

1

---

| | II   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2019/C 412/02 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.9512 — EQT/Colony Capital/Zayo) (
  1
  ) | 11 |

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2019/C 412/02

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.9512 — EQT/Colony Capital/Zayo) (
  1
  )

1

11

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Padome |
| 2019/C 412/03 | Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi par jaunatnes darbinieku izglītību un apmācību | 12 |
| 2019/C 412/04 | Padomes secinājumi par Eurojust: Savienības tiesu sadarbības vienība digitālajā laikmetā | 16 |
| | Eiropas Komisija |
| 2019/C 412/05 | Euro maiņas kurss — 2019. gada 6. decembris | 20 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

2019/C 412/03

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi par jaunatnes darbinieku izglītību un apmācību

12

2019/C 412/04

Padomes secinājumi par Eurojust: Savienības tiesu sadarbības vienība digitālajā laikmetā

Eurojust

16

Eiropas Komisija

2019/C 412/05

Euro maiņas kurss — 2019. gada 6. decembris

20

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2019/C 412/06 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju Lieta M.9559 – Telefónica/Prosegur/Prosegur Alarmas España Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 21 |
| 2019/C 412/07 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.9653 – Pon Tyre Group / Gilde Fund V / Gundlach Automotive Corporation) Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 23 |
| 2019/C 412/08 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.9586 – SEGRO / PSPIB / 7R Projekt 5) Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 24 |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2019/C 412/09 | Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu | 25 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2019/C 412/06

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju Lieta M.9559 – Telefónica/Prosegur/Prosegur Alarmas España Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

Telefónica

Prosegur

Prosegur Alarmas España

1

21

2019/C 412/07

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.9653 – Pon Tyre Group / Gilde Fund V / Gundlach Automotive Corporation) Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

Pon Tyre Group / Gilde Fund V / Gundlach Automotive Corporation

1

23

2019/C 412/08

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.9586 – SEGRO / PSPIB / 7R Projekt 5) Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

1

24

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2019/C 412/09

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

25

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

IETEIKUMI

Eiropas Centrālā banka

| 9.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 412/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 412/1

---

EIROPAS SISTĒMISKO RISKU KOLĒĢIJAS IETEIKUMS

(2019. gada 26. septembris)

par informācijas apmaiņu un vākšanu makroprudenciālās uzraudzības mērķiem attiecībā uz tādu kredītiestāžu filiālēm, kuru galvenais birojs atrodas citā dalībvalstī vai trešā valstī

(ESRK/2019/18)

(2019/C 412/01)

EIROPAS SISTĒMISKO RISKU KOLĒĢIJAS VALDE,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulu (ES) Nr. 1092/2010 par Eiropas Savienības finanšu sistēmas makrouzraudzību un Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas izveidošanu  (1) un jo īpaši tās 3. panta 2. punkta b), d) un f) apakšpunktu, kā arī 16.–18. pantu,

ņemot vērā Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas 2011. gada 20. janvāra Lēmumu ESRK/2011/1, ar ko pieņem Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Reglamentu  (2), un jo īpaši tā 15. panta 3. punkta e) apakšpunktu un 18.–20. pantu,

tā kā:

| (1) | Makroprudenciālās uzraudzības politikas galvenais mērķis ir veicināt finanšu sistēmas stabilitāti kopumā, tostarp stiprinot tās noturību un samazinot sistēmisko risku veidošanos. |
| --- | --- |

(1)

Makroprudenciālās uzraudzības politikas galvenais mērķis ir veicināt finanšu sistēmas stabilitāti kopumā, tostarp stiprinot tās noturību un samazinot sistēmisko risku veidošanos.

| (2) | Regulā (ES) Nr. 1092/2010 atzīts, ka iespējamo sistēmisko risku uzraudzībai un novērtēšanai jābalstās uz plašu attiecīgo makroekonomisko un mikrofinanšu datu un rādītāju kopumu, un Eiropas Sistēmisko risku kolēģijai (ESRK) piešķirta piekļuve visai informācijai, kas nepieciešama tās pienākumu veikšanai attiecībā uz makroprudenciālo uzraudzību, vienlaikus saglabājot šīs informācijas konfidencialitāti. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (ES) Nr. 1092/2010 atzīts, ka iespējamo sistēmisko risku uzraudzībai un novērtēšanai jābalstās uz plašu attiecīgo makroekonomisko un mikrofinanšu datu un rādītāju kopumu, un Eiropas Sistēmisko risku kolēģijai (ESRK) piešķirta piekļuve visai informācijai, kas nepieciešama tās pienākumu veikšanai attiecībā uz makroprudenciālo uzraudzību, vienlaikus saglabājot šīs informācijas konfidencialitāti.

| (3) | Citām iestādēm, kurām uzticēti makro prudenciālās uzraudzības politikas pasākumu vai citu ar finanšu stabilitāti saistītu uzdevumu veikšana un/vai aktivizēšana, tostarp iestādēm, kas sniedz atbalsta analīzi makroprudenciālās uzraudzības politikas lēmumiem, arī vajadzētu būt piekļuvei attiecīgajam datu kopumam un rādītājiem, kas nepieciešami to uzdevumu veikšanai. Informācijas, kas attiecīgajām iestādēm pieejama par filiālēm to teritorijā, saturs un saņemšanas biežums dažādās dalībvalstīs atšķiras. |
| --- | --- |

(3)

Citām iestādēm, kurām uzticēti makro prudenciālās uzraudzības politikas pasākumu vai citu ar finanšu stabilitāti saistītu uzdevumu veikšana un/vai aktivizēšana, tostarp iestādēm, kas sniedz atbalsta analīzi makroprudenciālās uzraudzības politikas lēmumiem, arī vajadzētu būt piekļuvei attiecīgajam datu kopumam un rādītājiem, kas nepieciešami to uzdevumu veikšanai. Informācijas, kas attiecīgajām iestādēm pieejama par filiālēm to teritorijā, saturs un saņemšanas biežums dažādās dalībvalstīs atšķiras.

| (4) | Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikums ESRK/2011/3 (3) cita starpā ieteica dalībvalstīm nodrošināt, ka makroprudenciālās uzraudzības iestādēm ir pilnvaras pieprasīt un savlaicīgi saņemt visus iestādes uzdevumu veikšanai nepieciešamos valsts līmeņa datus un informāciju, kā no mikroprudenciālās uzraudzības, vērstpapīru uzraudzības un ārpus uzraudzības sektora iestādēm, tā arī – atbilstoši pamatojot šādu pieprasījumu un veicot pasākumus konfidencialitātes nodrošināšanai – konkrētu iestāžu rīcībā esošo informāciju. Tomēr minētajā ieteikumā nevarēja paredzēt dažādus institucionālos pasākumus, kas saistīti ar makroprudenciālās uzraudzības politikas noteikšanu un īstenošanu un kas dalībvalstīs attīstījušies kopš 2011. gada. Tāpēc tas nebija vērsts uz jautājumu par noteiktu institucionālo kārtību, kas varētu būt vajadzīga, lai nodrošinātu makroprudenciālās uzraudzības iestāžu piekļuvi informācijai, kas tiek uzskatīta par nepieciešamu to uzdevumu veikšanai, bet kas tām nav pieejama. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikums ESRK/2011/3 (3) cita starpā ieteica dalībvalstīm nodrošināt, ka makroprudenciālās uzraudzības iestādēm ir pilnvaras pieprasīt un savlaicīgi saņemt visus iestādes uzdevumu veikšanai nepieciešamos valsts līmeņa datus un informāciju, kā no mikroprudenciālās uzraudzības, vērstpapīru uzraudzības un ārpus uzraudzības sektora iestādēm, tā arī – atbilstoši pamatojot šādu pieprasījumu un veicot pasākumus konfidencialitātes nodrošināšanai – konkrētu iestāžu rīcībā esošo informāciju. Tomēr minētajā ieteikumā nevarēja paredzēt dažādus institucionālos pasākumus, kas saistīti ar makroprudenciālās uzraudzības politikas noteikšanu un īstenošanu un kas dalībvalstīs attīstījušies kopš 2011. gada. Tāpēc tas nebija vērsts uz jautājumu par noteiktu institucionālo kārtību, kas varētu būt vajadzīga, lai nodrošinātu makroprudenciālās uzraudzības iestāžu piekļuvi informācijai, kas tiek uzskatīta par nepieciešamu to uzdevumu veikšanai, bet kas tām nav pieejama.

| (5) | Pašlaik pārrobežu finanšu pakalpojumu sniegšana, izmantojot tādu kredītiestāžu filiāles, kuru galvenais birojs atrodas citā dalībvalstī vai trešā valstī, ir nozīmīga finanšu sistēmas daļa vairākās dalībvalstīs. Šajās dalībvalstīs dažas filiāles ir tādas, kuras a) kompetentās iestādes noteikušas par nozīmīgām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/36/ES (4) 51. pantu, b) atbilst citu sistēmiski nozīmīgu iestāžu kritērijiem saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 131. pantu, c) nodrošina kritiski svarīgas funkcijas, pamatojoties uz Eiropas atveseļošanas un noregulējuma režīmu, vai tādas d) kurām ir būtiska tirgus daļa darbībās, kas ir nozīmīgas no finanšu stabilitātes viedokļa (turpmāk tekstā kopā – “finanšu stabilitātei nozīmīgas filiāles”). Savienības tiesību akti neparedz finanšu stabilitātei nozīmīgu filiāļu saskaņotu definīciju. Paredzams, ka pārrobežu finanšu pakalpojumu sniegšana ar šādu filiāļu starpniecību nākotnē palielināsies, jo finanšu integrācija Eiropas Savienībā turpinās. Jebkurai iestādei, kurai ir uzticēts veikt un/vai aktivizēt makroprudenciālās uzraudzības politikas pasākumus vai citus finanšu stabilitātes uzdevumus, ir jābūt iespējai iegūt noteiktu pamatinformāciju par visām filiālēm, kuras darbojas tās jurisdikcijā un kuru mātesuzņēmumu, kas ir kredītiestādes, galvenie biroji ir citā dalībvalstī vai trešā valstī. Tas nozīmē, ka iestāde var novērtēt vismaz to, vai šīs filiāles ir būtiskas finanšu stabilitātei valstī, kurā tās darbojas. Ja iestāde uzskata, ka tas tā ir, tai ir arī jāspēj iegūt sīkāku informāciju par šo filiāļu darbību. |
| --- | --- |

(5)

Pašlaik pārrobežu finanšu pakalpojumu sniegšana, izmantojot tādu kredītiestāžu filiāles, kuru galvenais birojs atrodas citā dalībvalstī vai trešā valstī, ir nozīmīga finanšu sistēmas daļa vairākās dalībvalstīs. Šajās dalībvalstīs dažas filiāles ir tādas, kuras a) kompetentās iestādes noteikušas par nozīmīgām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/36/ES (4) 51. pantu, b) atbilst citu sistēmiski nozīmīgu iestāžu kritērijiem saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 131. pantu, c) nodrošina kritiski svarīgas funkcijas, pamatojoties uz Eiropas atveseļošanas un noregulējuma režīmu, vai tādas d) kurām ir būtiska tirgus daļa darbībās, kas ir nozīmīgas no finanšu stabilitātes viedokļa (turpmāk tekstā kopā – “finanšu stabilitātei nozīmīgas filiāles”). Savienības tiesību akti neparedz finanšu stabilitātei nozīmīgu filiāļu saskaņotu definīciju. Paredzams, ka pārrobežu finanšu pakalpojumu sniegšana ar šādu filiāļu starpniecību nākotnē palielināsies, jo finanšu integrācija Eiropas Savienībā turpinās. Jebkurai iestādei, kurai ir uzticēts veikt un/vai aktivizēt makroprudenciālās uzraudzības politikas pasākumus vai citus finanšu stabilitātes uzdevumus, ir jābūt iespējai iegūt noteiktu pamatinformāciju par visām filiālēm, kuras darbojas tās jurisdikcijā un kuru mātesuzņēmumu, kas ir kredītiestādes, galvenie biroji ir citā dalībvalstī vai trešā valstī. Tas nozīmē, ka iestāde var novērtēt vismaz to, vai šīs filiāles ir būtiskas finanšu stabilitātei valstī, kurā tās darbojas. Ja iestāde uzskata, ka tas tā ir, tai ir arī jāspēj iegūt sīkāku informāciju par šo filiāļu darbību.

| (6) | Tādu kredītiestāžu filiāļu, kuru galvenais birojs atrodas citā dalībvalstī vai trešā valstī, lielums un nozīmīgums atšķiras. Ja šīs filiāles tiek uzskatītas par nozīmīgām finanšu stabilitātei valstī, kurā tās darbojas, ir jāpastiprina sadarbība starp uzņēmējas un piederības dalībvalsts attiecīgajām iestādēm. Šādos gadījumos atsevišķas informācijas apmaiņa par mātesiestādēm un grupām, kuru daļa ir šīs filiāles, ir vajadzīga, lai novērtētu iespējamo papildu ietekmi, ko šādas filiāles varētu radīt pārmērīgas kreditēšanas laikā vai krīzes laikā. Šādas atsevišķas informācijas apmaiņa par šīm mātesiestādēm un grupām saistībā ar pašu kapitālu un parāda līmeni (tostarp attiecīgajām rezervju prasībām), finansējuma un likviditātes risku, uzņēmējdarbības stratēģiju un atsevišķiem atveseļošanas plānu aspektiem nepieciešama arī, lai nodrošinātu makroprudenciālās uzraudzības politikas efektivitāti šādu filiāļu uzņēmējās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(6)

Tādu kredītiestāžu filiāļu, kuru galvenais birojs atrodas citā dalībvalstī vai trešā valstī, lielums un nozīmīgums atšķiras. Ja šīs filiāles tiek uzskatītas par nozīmīgām finanšu stabilitātei valstī, kurā tās darbojas, ir jāpastiprina sadarbība starp uzņēmējas un piederības dalībvalsts attiecīgajām iestādēm. Šādos gadījumos atsevišķas informācijas apmaiņa par mātesiestādēm un grupām, kuru daļa ir šīs filiāles, ir vajadzīga, lai novērtētu iespējamo papildu ietekmi, ko šādas filiāles varētu radīt pārmērīgas kreditēšanas laikā vai krīzes laikā. Šādas atsevišķas informācijas apmaiņa par šīm mātesiestādēm un grupām saistībā ar pašu kapitālu un parāda līmeni (tostarp attiecīgajām rezervju prasībām), finansējuma un likviditātes risku, uzņēmējdarbības stratēģiju un atsevišķiem atveseļošanas plānu aspektiem nepieciešama arī, lai nodrošinātu makroprudenciālās uzraudzības politikas efektivitāti šādu filiāļu uzņēmējās dalībvalstīs.

| (7) | Šo iemeslu dēļ C ieteikumā norādītais informācijas kopums tiek uzskatīts par nepieciešamu, lai iestādes, kurām uzticēta makroprudenciālās uzraudzības politikas pasākumu vai citu ar finanšu stabilitāti saistītu uzdevumu veikšana un/vai aktivizēšana, varētu īstenot savas pilnvaras. Šāda informācija minētajām iestādēm būtu jāsniedz pēc pamatota pieprasījuma, pamatojoties uz vajadzību pēc informācijas un ievērojot piemērojamos Savienības un nacionālos tiesību aktus. Ja šīm iestādēm jāiegūst papildu informācija, lai veiktu savus uzdevumus un uzraudzītu vai novērtētu sistēmiskos riskus vai izstrādātu jaunus politikas instrumentus, tām pēc pamatota pieprasījuma būtu jāsaņem papildu informācija. |
| --- | --- |

(7)

Šo iemeslu dēļ C ieteikumā norādītais informācijas kopums tiek uzskatīts par nepieciešamu, lai iestādes, kurām uzticēta makroprudenciālās uzraudzības politikas pasākumu vai citu ar finanšu stabilitāti saistītu uzdevumu veikšana un/vai aktivizēšana, varētu īstenot savas pilnvaras. Šāda informācija minētajām iestādēm būtu jāsniedz pēc pamatota pieprasījuma, pamatojoties uz vajadzību pēc informācijas un ievērojot piemērojamos Savienības un nacionālos tiesību aktus. Ja šīm iestādēm jāiegūst papildu informācija, lai veiktu savus uzdevumus un uzraudzītu vai novērtētu sistēmiskos riskus vai izstrādātu jaunus politikas instrumentus, tām pēc pamatota pieprasījuma būtu jāsaņem papildu informācija.

| (8) | Ne Direktīva 2013/36/ES un jo īpaši tās 56. pants, ne Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (5) neliedz vai nerada šķēršļus informācijas apmaiņai starp kompetentajām iestādēm un iestādēm, kas atbild par finanšu sistēmas stabilitātes nodrošināšanu dalībvalstīs, pildot to uzraudzības funkcijas. Lai gan Savienības tiesību aktos paredzēta sistēma informācijas apmaiņai starp attiecīgajām iestādēm mikroprudenciālās uzraudzības nolūkos, nav regulējuma attiecībā uz informācijas apmaiņu makroprudenciālās uzraudzības mērķiem. |
| --- | --- |

(8)

Ne Direktīva 2013/36/ES un jo īpaši tās 56. pants, ne Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (5) neliedz vai nerada šķēršļus informācijas apmaiņai starp kompetentajām iestādēm un iestādēm, kas atbild par finanšu sistēmas stabilitātes nodrošināšanu dalībvalstīs, pildot to uzraudzības funkcijas. Lai gan Savienības tiesību aktos paredzēta sistēma informācijas apmaiņai starp attiecīgajām iestādēm mikroprudenciālās uzraudzības nolūkos, nav regulējuma attiecībā uz informācijas apmaiņu makroprudenciālās uzraudzības mērķiem.

| (9) | Centrālās bankas vāc informāciju par to kredītiestāžu filiālēm, kuru galvenais birojs atrodas citā dalībvalstī vai trešā valstī. Nacionālās centrālās bankas Eiropas Centrālo banku sistēmā tiek aicinātas sniegt šādu informāciju attiecīgajām iestādēm pēc pamatota pieprasījuma un pamatojoties uz vajadzību pēc informācijas, jo tas ir uzskatāms par efektīvu veidu, kā atvieglot to uzdevumu veikšanu. |
| --- | --- |

(9)

Centrālās bankas vāc informāciju par to kredītiestāžu filiālēm, kuru galvenais birojs atrodas citā dalībvalstī vai trešā valstī. Nacionālās centrālās bankas Eiropas Centrālo banku sistēmā tiek aicinātas sniegt šādu informāciju attiecīgajām iestādēm pēc pamatota pieprasījuma un pamatojoties uz vajadzību pēc informācijas, jo tas ir uzskatāms par efektīvu veidu, kā atvieglot to uzdevumu veikšanu.

| (10) | Labi izstrādāta kārtība, kas reglamentē informācijas apmaiņu par tādu kredītiestāžu filiālēm, kuru galvenais birojs atrodas citā dalībvalstī vai trešā valstī, varētu palīdzēt iestādēm, kurām uzticēti makroprudenciālās uzraudzības politikas pasākumi vai citi finanšu stabilitātes uzdevumi, veikt un/vai aktivizēt savus uzdevumus. Saprašanās memorandu izmantošana ieviestu standartizāciju un paredzamību un radītu kopīgu sapratni par to, kas veido nepieciešamo informāciju iestāžu uzdevumu izpildei; saprašanās memorandi arī tiek uzskatīti par efektīviem un lietderīgiem līdzekļiem, lai sasniegtu mērķi izveidot informācijas apmaiņas kultūru starp attiecīgajām iestādēm makroprudenciālās uzraudzības nolūkos. Šajā sakarā, lai izveidotu pamatu ciešai sadarbībai starp attiecīgajām iestādēm, kā atsauces punktus varētu izmantot Ziemeļvalstu un Baltijas valstu makroprudenciālās uzraudzības forumu (6) un jaunāko Saprašanās memorandu par sadarbību un koordināciju pārrobežu finanšu stabilitātes jomā Ziemeļvalstu un Baltijas valstu reģionā (7). |
| --- | --- |

(10)

Labi izstrādāta kārtība, kas reglamentē informācijas apmaiņu par tādu kredītiestāžu filiālēm, kuru galvenais birojs atrodas citā dalībvalstī vai trešā valstī, varētu palīdzēt iestādēm, kurām uzticēti makroprudenciālās uzraudzības politikas pasākumi vai citi finanšu stabilitātes uzdevumi, veikt un/vai aktivizēt savus uzdevumus. Saprašanās memorandu izmantošana ieviestu standartizāciju un paredzamību un radītu kopīgu sapratni par to, kas veido nepieciešamo informāciju iestāžu uzdevumu izpildei; saprašanās memorandi arī tiek uzskatīti par efektīviem un lietderīgiem līdzekļiem, lai sasniegtu mērķi izveidot informācijas apmaiņas kultūru starp attiecīgajām iestādēm makroprudenciālās uzraudzības nolūkos. Šajā sakarā, lai izveidotu pamatu ciešai sadarbībai starp attiecīgajām iestādēm, kā atsauces punktus varētu izmantot Ziemeļvalstu un Baltijas valstu makroprudenciālās uzraudzības forumu (6) un jaunāko Saprašanās memorandu par sadarbību un koordināciju pārrobežu finanšu stabilitātes jomā Ziemeļvalstu un Baltijas valstu reģionā (7).

| (11) | Saskaņā ar subsidiaritātes principu attiecīgās iestādes izvēle vākt informāciju finanšu stabilitātes vai makroprudenciālās uzraudzības mērķiem būtu jāveic attiecīgajai dalībvalstij. |
| --- | --- |

(11)

Saskaņā ar subsidiaritātes principu attiecīgās iestādes izvēle vākt informāciju finanšu stabilitātes vai makroprudenciālās uzraudzības mērķiem būtu jāveic attiecīgajai dalībvalstij.

| (12) | Saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 40. pantu uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes drīkst pieprasīt visām kredītiestādēm, kurām ir filiāles to teritorijā, regulāri sniegt pārskatus uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm par savu darbību šajās uzņēmējās dalībvalstīs. Šī pārskatu sniegšana var būt vajadzīga i) informācijai un statistikas mērķiem, ii) filiāļu noteikšanai par nozīmīgām vai iii) tādām, kas uzraudzības nolūkā uzticētas uzņēmējas valsts kompetentajai iestādei saskaņā ar Direktīvu 2013/36/ES. Nav skaidrs, vai saskaņā ar minēto pantu savākto informāciju var izmantot arī makroprudenciālās uzraudzības mērķiem, jo attiecīgajā normā nav nošķirta mikroprudenciālā uzraudzība un makroprudenciālā uzraudzība. Tāpēc Eiropas Komisijai, veicot Regulas (ES) Nr. 575/2013 513. pantā paredzēto pārskatīšanu, būtu jāapsver, vai nav jāpārskata Savienības tiesību akti, proti, jāprecizē, ka informāciju no filiālēm var vākt arī makroprudenciālās uzraudzības mērķiem. |
| --- | --- |

(12)

Saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 40. pantu uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes drīkst pieprasīt visām kredītiestādēm, kurām ir filiāles to teritorijā, regulāri sniegt pārskatus uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm par savu darbību šajās uzņēmējās dalībvalstīs. Šī pārskatu sniegšana var būt vajadzīga i) informācijai un statistikas mērķiem, ii) filiāļu noteikšanai par nozīmīgām vai iii) tādām, kas uzraudzības nolūkā uzticētas uzņēmējas valsts kompetentajai iestādei saskaņā ar Direktīvu 2013/36/ES. Nav skaidrs, vai saskaņā ar minēto pantu savākto informāciju var izmantot arī makroprudenciālās uzraudzības mērķiem, jo attiecīgajā normā nav nošķirta mikroprudenciālā uzraudzība un makroprudenciālā uzraudzība. Tāpēc Eiropas Komisijai, veicot Regulas (ES) Nr. 575/2013 513. pantā paredzēto pārskatīšanu, būtu jāapsver, vai nav jāpārskata Savienības tiesību akti, proti, jāprecizē, ka informāciju no filiālēm var vākt arī makroprudenciālās uzraudzības mērķiem.

| (13) | Tādu kredītiestāžu filiāles, kuru galvenais birojs atrodas trešā valstī, ir pakļautas tikai nacionālajiem tiesību aktiem, un nacionālie tiesību akti šajā jomā nav saskaņoti ar Savienības tiesību aktiem. Pēc jaunākajiem grozījumiem, kas izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/878 (8), Direktīvas 2013/36/ES 47. pantā noteikts, ka nacionālajām kompetentajām iestādēm no tādu kredītiestāžu filiālēm, kuru galvenais birojs atrodas trešā valstī, ir jāsavāc vismaz informācijas obligātais kopums, ko papildina jebkura cita informācija, ko uzskata par vajadzīgu, lai veiktu filiāles darbības visaptverošu uzraudzību. Šāda informācija būtu jāsniedz iestādēm, kurām uzticēta makroprudenciālās uzraudzības politikas pasākumu vai citu finanšu stabilitātes uzdevumu veikšana un/vai aktivizēšana, ja tas ir iespējams un ir lietderīgi. Savā iepriekš minētajā pārskatā, kas paredzēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 513. pantā, par to, vai būtu jāpārskata Savienības tiesību akti, proti, precizēt, ka informāciju no filiālēm var vākt arī makroprudenciālās uzraudzības nolūkos, Komisijai būtu arī jāapsver iespēja šādiem mērķiem datus vākt no tādu kredītiestāžu filiālēm, kuru galvenais birojs atrodas trešā valstī. |
| --- | --- |

(13)

Tādu kredītiestāžu filiāles, kuru galvenais birojs atrodas trešā valstī, ir pakļautas tikai nacionālajiem tiesību aktiem, un nacionālie tiesību akti šajā jomā nav saskaņoti ar Savienības tiesību aktiem. Pēc jaunākajiem grozījumiem, kas izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/878 (8), Direktīvas 2013/36/ES 47. pantā noteikts, ka nacionālajām kompetentajām iestādēm no tādu kredītiestāžu filiālēm, kuru galvenais birojs atrodas trešā valstī, ir jāsavāc vismaz informācijas obligātais kopums, ko papildina jebkura cita informācija, ko uzskata par vajadzīgu, lai veiktu filiāles darbības visaptverošu uzraudzību. Šāda informācija būtu jāsniedz iestādēm, kurām uzticēta makroprudenciālās uzraudzības politikas pasākumu vai citu finanšu stabilitātes uzdevumu veikšana un/vai aktivizēšana, ja tas ir iespējams un ir lietderīgi. Savā iepriekš minētajā pārskatā, kas paredzēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 513. pantā, par to, vai būtu jāpārskata Savienības tiesību akti, proti, precizēt, ka informāciju no filiālēm var vākt arī makroprudenciālās uzraudzības nolūkos, Komisijai būtu arī jāapsver iespēja šādiem mērķiem datus vākt no tādu kredītiestāžu filiālēm, kuru galvenais birojs atrodas trešā valstī.

| (14) | Saskaņā ar Padomes Regulu (ES) Nr. 1024/2013 (9) (turpmāk tekstā – “VUM regula”) ECB ir kompetentā iestāde attiecībā uz nozīmīgām kredītiestādēm Vienotā uzraudzības mehānisma (VUM) kontekstā. ECB ir atbildīga par nozīmīgu kredītiestāžu uzraudzību un cieši sadarbojas ar nacionālajām kompetentajām iestādēm (NKI), lai veiktu savus uzdevumus, izmantojot kopīgas uzraudzības grupas, kurās darbojas ECB un attiecīgo nacionālo kompetento iestāžu darbinieki. Tas ļauj netraucēti un ātri apmainīties ar informāciju par uzraudzītajām kredītiestādēm. Iestādes, kurām uzticēts veikt un/vai aktivizēt makroprudenciālās uzraudzības politikas pasākumus vai citus finanšu stabilitātes uzdevumus, var pieprasīt un iegūt informāciju no ECB par tādu kredītiestāžu filiālēm, kuru galvenais birojs atrodas citā dalībvalstī. |
| --- | --- |

(14)

Saskaņā ar Padomes Regulu (ES) Nr. 1024/2013 (9) (turpmāk tekstā – “VUM regula”) ECB ir kompetentā iestāde attiecībā uz nozīmīgām kredītiestādēm Vienotā uzraudzības mehānisma (VUM) kontekstā. ECB ir atbildīga par nozīmīgu kredītiestāžu uzraudzību un cieši sadarbojas ar nacionālajām kompetentajām iestādēm (NKI), lai veiktu savus uzdevumus, izmantojot kopīgas uzraudzības grupas, kurās darbojas ECB un attiecīgo nacionālo kompetento iestāžu darbinieki. Tas ļauj netraucēti un ātri apmainīties ar informāciju par uzraudzītajām kredītiestādēm. Iestādes, kurām uzticēts veikt un/vai aktivizēt makroprudenciālās uzraudzības politikas pasākumus vai citus finanšu stabilitātes uzdevumus, var pieprasīt un iegūt informāciju no ECB par tādu kredītiestāžu filiālēm, kuru galvenais birojs atrodas citā dalībvalstī.

| (15) | Saskaņā ar VUM regulas 5. panta 2. punktu ECB ir atbildīga par nacionālo iestāžu pieņemto makroprudenciālās uzraudzības pasākumu novērtēšanu un, vajadzības gadījumā, par augstākām prasībām attiecībā uz kapitāla rezervēm un stingrākiem pasākumiem. Šajā sakarā informācija par tādu kredītiestāžu filiālēm, kuru galvenais birojs atrodas citā dalībvalstī vai trešā valstī, ietilpst tādas informācijas kategorijā, kas ECB var būt nepieciešama šo uzdevumu veikšanai. |
| --- | --- |

(15)

Saskaņā ar VUM regulas 5. panta 2. punktu ECB ir atbildīga par nacionālo iestāžu pieņemto makroprudenciālās uzraudzības pasākumu novērtēšanu un, vajadzības gadījumā, par augstākām prasībām attiecībā uz kapitāla rezervēm un stingrākiem pasākumiem. Šajā sakarā informācija par tādu kredītiestāžu filiālēm, kuru galvenais birojs atrodas citā dalībvalstī vai trešā valstī, ietilpst tādas informācijas kategorijā, kas ECB var būt nepieciešama šo uzdevumu veikšanai.

| (16) | Tādu dalībvalstu kompetentās iestādes, kuras nepiedalās VUM, var sadarboties un apmainīties ar informāciju par uzraudzītajām kredītiestādēm uzraudzības iestāžu kolēģijās, kas izveidotas saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 51. un 116. pantu, un kas kalpo kā līdzekļi, lai koordinētu uzraudzības uzdevumus saistībā ar pārrobežu darbībām, ko veic kredītiestāde. |
| --- | --- |

(16)

Tādu dalībvalstu kompetentās iestādes, kuras nepiedalās VUM, var sadarboties un apmainīties ar informāciju par uzraudzītajām kredītiestādēm uzraudzības iestāžu kolēģijās, kas izveidotas saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 51. un 116. pantu, un kas kalpo kā līdzekļi, lai koordinētu uzraudzības uzdevumus saistībā ar pārrobežu darbībām, ko veic kredītiestāde.

| (17) | Šis pārrobežu informācijas apmaiņas mehānisms ir vērsts uz mikroprudenciālās uzraudzības mērķiem. Līdz ar to Direktīvas 2013/36/ES 51. un 116. pantā, kā arī Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2016/98 (10), ar ko nosaka uzraudzības iestāžu kolēģiju darbības vispārējos nosacījumus, nav īpaši paredzēta to iestāžu, kas pilnvarotas veikt un/vai aktivizēt makroprudenciālās uzraudzības politikas pasākumus vai citus finanšu stabilitātes uzdevumus, līdzdalība attiecīgajās uzraudzības kolēģijās. Tomēr piederības dalībvalsts attiecīgā kompetentā iestāde principā var aicināt citas struktūras piedalīties uzraudzības iestāžu kolēģiju sanāksmēs ar nosacījumu, ka tam piekrīt visi kolēģijas locekļi. Makroprudenciālās uzraudzības mērķiem var būt svarīga uzraudzības kolēģijās informācija par kredītiestādi, kurai pieder filiāle. Šajā sakarā kompetentās iestādes tiek mudinātas uzaicināt attiecīgās iestādes, kurām uzticēta makroprudenciālās uzraudzības politikas pasākumu vai citu finanšu stabilitātes uzdevumu veikšana un/vai aktivizēšana, piedalīties noteiktu makroprudenciālās uzraudzības jautājumu apsvēršanā, kas tiek apspriesti uzraudzības iestāžu kolēģijās. Nepārprotami iekļaujot šādas attiecīgās iestādes uzraudzības iestāžu kolēģijās kā potenciālos novērotājus saskaņā ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2016/98, varētu nodrošināt lielāku skaidrību par šo lomu. Makroprudenciālās uzraudzības iestāžu pārstāvju ielūgšana apmeklēt uzraudzības iestāžu kolēģiju sanāksmes, lai informētu citus dalībniekus par makroprudenciālās uzraudzības riskiem vai regulējuma attīstību makroprudenciālās uzraudzības jomās, var arī nākt par labu diskusijām uzraudzības iestāžu kolēģijās. |
| --- | --- |

(17)

Šis pārrobežu informācijas apmaiņas mehānisms ir vērsts uz mikroprudenciālās uzraudzības mērķiem. Līdz ar to Direktīvas 2013/36/ES 51. un 116. pantā, kā arī Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2016/98 (10), ar ko nosaka uzraudzības iestāžu kolēģiju darbības vispārējos nosacījumus, nav īpaši paredzēta to iestāžu, kas pilnvarotas veikt un/vai aktivizēt makroprudenciālās uzraudzības politikas pasākumus vai citus finanšu stabilitātes uzdevumus, līdzdalība attiecīgajās uzraudzības kolēģijās. Tomēr piederības dalībvalsts attiecīgā kompetentā iestāde principā var aicināt citas struktūras piedalīties uzraudzības iestāžu kolēģiju sanāksmēs ar nosacījumu, ka tam piekrīt visi kolēģijas locekļi. Makroprudenciālās uzraudzības mērķiem var būt svarīga uzraudzības kolēģijās informācija par kredītiestādi, kurai pieder filiāle. Šajā sakarā kompetentās iestādes tiek mudinātas uzaicināt attiecīgās iestādes, kurām uzticēta makroprudenciālās uzraudzības politikas pasākumu vai citu finanšu stabilitātes uzdevumu veikšana un/vai aktivizēšana, piedalīties noteiktu makroprudenciālās uzraudzības jautājumu apsvēršanā, kas tiek apspriesti uzraudzības iestāžu kolēģijās. Nepārprotami iekļaujot šādas attiecīgās iestādes uzraudzības iestāžu kolēģijās kā potenciālos novērotājus saskaņā ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2016/98, varētu nodrošināt lielāku skaidrību par šo lomu. Makroprudenciālās uzraudzības iestāžu pārstāvju ielūgšana apmeklēt uzraudzības iestāžu kolēģiju sanāksmes, lai informētu citus dalībniekus par makroprudenciālās uzraudzības riskiem vai regulējuma attīstību makroprudenciālās uzraudzības jomās, var arī nākt par labu diskusijām uzraudzības iestāžu kolēģijās.

| (18) | Lai nodrošinātu konsekventu, efektīvu un lietderīgu pieeju informācijas apmaiņai saistībā ar šo ieteikumu, Eiropas Banku iestādei (EBI) sadarbībā ar ESRK būtu jāizstrādā pamatnostādnes informācijas apmaiņai un tās uzraudzībai. Lai panāktu zināmu informācijas konverģenci, kas saņemta no attiecīgajām ieinteresētajām personām, EBI sadarbībā ar visām attiecīgajām ieinteresētajām personām būtu jāizveido vienots saprašanās memorandu pamats. |
| --- | --- |

(18)

Lai nodrošinātu konsekventu, efektīvu un lietderīgu pieeju informācijas apmaiņai saistībā ar šo ieteikumu, Eiropas Banku iestādei (EBI) sadarbībā ar ESRK būtu jāizstrādā pamatnostādnes informācijas apmaiņai un tās uzraudzībai. Lai panāktu zināmu informācijas konverģenci, kas saņemta no attiecīgajām ieinteresētajām personām, EBI sadarbībā ar visām attiecīgajām ieinteresētajām personām būtu jāizveido vienots saprašanās memorandu pamats.

| (19) | Šis ieteikums neietekmē Savienības centrālo banku pilnvaras monetārās politikas jomā. |
| --- | --- |

(19)

Šis ieteikums neietekmē Savienības centrālo banku pilnvaras monetārās politikas jomā.

| (20) | ESRK ieteikumi tiek publicēti pēc tam, kad informēti adresāti, un pēc tam, kad Valde informējusi Eiropas Savienības Padomi par savu nolūku to darīt, un Padomei sniegta iespēja uz to atbildēt, |
| --- | --- |

(20)

ESRK ieteikumi tiek publicēti pēc tam, kad informēti adresāti, un pēc tam, kad Valde informējusi Eiropas Savienības Padomi par savu nolūku to darīt, un Padomei sniegta iespēja uz to atbildēt,

IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.

1. IEDAĻA

IETEIKUMI

A ieteikums. Sadarbība un informācijas apmaiņa, pamatojoties uz vajadzību pēc informācijas

Attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts:

| 1) | apmainīties ar informāciju, kas uzskatāma par nepieciešamu to uzdevumu efektīvai un lietderīgai izpildei saistībā ar makroprudenciālās uzraudzības politikas pasākumu veikšanu un/vai aktivizēšanu vai citiem finanšu stabilitātes uzdevumiem attiecībā uz tādu kredītiestāžu filiālēm uzņēmējā dalībvalstī, kuru galvenais birojs atrodas citā dalībvalstī vai trešā valstī. Informācijas apmaiņai būtu jānotiek pēc pamatota informācijas pieprasījuma saņemšanas attiecībā uz šādām filiālēm, ņemot vērā pamatnostādnes, ko EBI izdevusi saskaņā ar C ieteikuma 1. punktu, kuru iesniegusi uzņēmējas dalībvalsts attiecīgā iestāde, kurai uzticēta makroprudenciālās uzraudzības politikas pasākumu vai citu finanšu stabilitātes uzdevumu veikšana un/vai aktivizēšana. Informācijai, ar kuru jāapmainās, vajadzētu būt samērīgai ar to, cik nozīmīgas ir filiāles finanšu stabilitātes nodrošināšanai uzņēmējā dalībvalstī; |
| --- | --- |

1)

apmainīties ar informāciju, kas uzskatāma par nepieciešamu to uzdevumu efektīvai un lietderīgai izpildei saistībā ar makroprudenciālās uzraudzības politikas pasākumu veikšanu un/vai aktivizēšanu vai citiem finanšu stabilitātes uzdevumiem attiecībā uz tādu kredītiestāžu filiālēm uzņēmējā dalībvalstī, kuru galvenais birojs atrodas citā dalībvalstī vai trešā valstī. Informācijas apmaiņai būtu jānotiek pēc pamatota informācijas pieprasījuma saņemšanas attiecībā uz šādām filiālēm, ņemot vērā pamatnostādnes, ko EBI izdevusi saskaņā ar C ieteikuma 1. punktu, kuru iesniegusi uzņēmējas dalībvalsts attiecīgā iestāde, kurai uzticēta makroprudenciālās uzraudzības politikas pasākumu vai citu finanšu stabilitātes uzdevumu veikšana un/vai aktivizēšana. Informācijai, ar kuru jāapmainās, vajadzētu būt samērīgai ar to, cik nozīmīgas ir filiāles finanšu stabilitātes nodrošināšanai uzņēmējā dalībvalstī;

| 2) | vienoties par saprašanās memorandu vai cita veida brīvprātīgu vienošanos par sadarbību un informācijas apmaiņu savā starpā vai ar trešo valsti attiecībā uz tādu kredītiestāžu filiālēm uzņēmējā dalībvalstī, kuru galvenais birojs atrodas citā dalībvalstī vai trešā valstī, ja visas iesaistītās puses to uzskata par nepieciešamu un piemērotu informācijas apmaiņas veicināšanai. |
| --- | --- |

2)

vienoties par saprašanās memorandu vai cita veida brīvprātīgu vienošanos par sadarbību un informācijas apmaiņu savā starpā vai ar trešo valsti attiecībā uz tādu kredītiestāžu filiālēm uzņēmējā dalībvalstī, kuru galvenais birojs atrodas citā dalībvalstī vai trešā valstī, ja visas iesaistītās puses to uzskata par nepieciešamu un piemērotu informācijas apmaiņas veicināšanai.

B ieteikums. Izmaiņas Savienības tiesiskajā regulējumā

Eiropas Komisijai tiek ieteikts:

| 1) | izvērtēt, vai Savienības tiesību aktos ir kādi šķēršļi, kas liedz iestādēm, kurām uzticēts veikt un/vai aktivizēt makroprudenciālās uzraudzības politikas pasākumus vai citus finanšu stabilitātes uzdevumus, saņemt šo funkciju veikšanai vai šo uzdevumu izpildei vajadzīgo informāciju par filiālēm; |
| --- | --- |

1)

izvērtēt, vai Savienības tiesību aktos ir kādi šķēršļi, kas liedz iestādēm, kurām uzticēts veikt un/vai aktivizēt makroprudenciālās uzraudzības politikas pasākumus vai citus finanšu stabilitātes uzdevumus, saņemt šo funkciju veikšanai vai šo uzdevumu izpildei vajadzīgo informāciju par filiālēm;

| 2) | ierosināt grozīt Savienības tiesību aktus šādu šķēršļu novēršanai, ja Eiropas Komisija novērtējuma rezultātā secina, ka šādi šķēršļi pastāv. |
| --- | --- |

2)

ierosināt grozīt Savienības tiesību aktus šādu šķēršļu novēršanai, ja Eiropas Komisija novērtējuma rezultātā secina, ka šādi šķēršļi pastāv.

C ieteikums. Informācijas apmaiņas pamatnostādnes un uzraudzība

Eiropas Banku iestādei tiek ieteikts:

| 1) | izdot pamatnostādnes saskaņā ar A ieteikumu attiecībā uz informācijas apmaiņu starp attiecīgajām iestādēm attiecībā uz tādu kredītiestāžu filiālēm, kuru galvenais birojs atrodas citā dalībvalstī, iekļaujot tajās obligātās informācijas sarakstu, ar ko jāapmainās, pamatojoties uz vajadzību pēc informācijas un ievērojot piemērojamos Savienības un nacionālos tiesību aktus. Sarakstā jāiekļauj vismaz informācijas elementi no katras no šīm kategorijām: | filiāles līmenī:






  a) | aktīvi un riska darījumi ar dalījumiem; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

izdot pamatnostādnes saskaņā ar A ieteikumu attiecībā uz informācijas apmaiņu starp attiecīgajām iestādēm attiecībā uz tādu kredītiestāžu filiālēm, kuru galvenais birojs atrodas citā dalībvalstī, iekļaujot tajās obligātās informācijas sarakstu, ar ko jāapmainās, pamatojoties uz vajadzību pēc informācijas un ievērojot piemērojamos Savienības un nacionālos tiesību aktus. Sarakstā jāiekļauj vismaz informācijas elementi no katras no šīm kategorijām:

filiāles līmenī:

a)

aktīvi un riska darījumi ar dalījumiem;

| b) | aktīvu dalījumi attiecībā uz ar aizņēmējiem saistītiem pasākumiem; |
| --- | --- |

b)

aktīvu dalījumi attiecībā uz ar aizņēmējiem saistītiem pasākumiem;

| c) | pasīvi ar dalījumiem; |
| --- | --- |

c)

pasīvi ar dalījumiem;

| d) | finanšu sektora iekšējie riska darījumi. |
| --- | --- |

d)

finanšu sektora iekšējie riska darījumi.

| e) | informācija, kas vajadzīga, lai identificētu citas sistēmiski nozīmīgas iestādes (C-SNI); |
| --- | --- |

e)

informācija, kas vajadzīga, lai identificētu citas sistēmiski nozīmīgas iestādes (C-SNI);

| | mātesgrupas/mātesiestādes līmenī:






  f) | pašu kapitāls un parāda līmenis; |
| --- | --- | --- |

mātesgrupas/mātesiestādes līmenī:

f)

pašu kapitāls un parāda līmenis;

| g) | finansējums un likviditāte; |
| --- | --- |

g)

finansējums un likviditāte;

| h) | attiecīga informācija par filiālēm, piemēram, uzņēmējdarbības stratēģija un noteikti kredītiestāžu atveseļošanas plānu un uzraudzības novērtējumu elementi; |
| --- | --- |

h)

attiecīga informācija par filiālēm, piemēram, uzņēmējdarbības stratēģija un noteikti kredītiestāžu atveseļošanas plānu un uzraudzības novērtējumu elementi;

| 2) | sadarbojoties ar ESRK, regulāri uzraudzīt informācijas apmaiņas starp attiecīgajām iestādēm efektivitāti un lietderību attiecībā uz tādu kredītiestāžu filiālēm, kuru galvenais birojs atrodas citā dalībvalstī vai trešā valstī. |
| --- | --- |

2)

sadarbojoties ar ESRK, regulāri uzraudzīt informācijas apmaiņas starp attiecīgajām iestādēm efektivitāti un lietderību attiecībā uz tādu kredītiestāžu filiālēm, kuru galvenais birojs atrodas citā dalībvalstī vai trešā valstī.

2. IEDAĻA

ĪSTENOŠANA

1.   Definīcijas

Šajā ieteikumā piemēro šādas definīcijas:

| a) | “filiāle” ir uzņēmējdarbības vieta, kas ir kredītiestādes juridiski atkarīga daļa un kas tieši veic visus vai dažus darījumus, kuri raksturīgi kredītiestāžu uzņēmējdarbībai; |
| --- | --- |

a)

“filiāle” ir uzņēmējdarbības vieta, kas ir kredītiestādes juridiski atkarīga daļa un kas tieši veic visus vai dažus darījumus, kuri raksturīgi kredītiestāžu uzņēmējdarbībai;

| b) | “kredītiestāde” ir kredītiestāde, kas definēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 1) apakšpunktā; |
| --- | --- |

b)

“kredītiestāde” ir kredītiestāde, kas definēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 1) apakšpunktā;

| c) | “finanšu stabilitātei nozīmīga filiāle” ir tādas kredītiestādes filiāle, kuras galvenais birojs atrodas citā dalībvalstī vai trešā valstī un kura atbilst jebkuram no šādiem kritērijiem:






  i) | uzņēmējas dalībvalsts kompetentā iestāde noteikusi, ka filiāle atzīta par nozīmīgu saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 51. pantu; |
| --- | --- | --- |

c)

“finanšu stabilitātei nozīmīga filiāle” ir tādas kredītiestādes filiāle, kuras galvenais birojs atrodas citā dalībvalstī vai trešā valstī un kura atbilst jebkuram no šādiem kritērijiem:

i)

uzņēmējas dalībvalsts kompetentā iestāde noteikusi, ka filiāle atzīta par nozīmīgu saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 51. pantu;

| ii) | uzņēmējas dalībvalsts kompetentā vai norīkotā iestāde konstatējusi, ka filiāle atbilst Direktīvas 2013/36/ES 131. panta 3. punktā minētajiem kritērijiem citu sistēmiski nozīmīgu iestāžu (C-SNI) noteikšanai saskaņā ar Eiropas Banku iestādes Pamatnostādnēm EBI/PN/2014/10 (11); |
| --- | --- |

ii)

uzņēmējas dalībvalsts kompetentā vai norīkotā iestāde konstatējusi, ka filiāle atbilst Direktīvas 2013/36/ES 131. panta 3. punktā minētajiem kritērijiem citu sistēmiski nozīmīgu iestāžu (C-SNI) noteikšanai saskaņā ar Eiropas Banku iestādes Pamatnostādnēm EBI/PN/2014/10 (11);

| iii) | uzņēmējas dalībvalsts nacionālā noregulējuma iestāde konstatējusi, ka uzņēmējā dalībvalstī filiāle nodrošina kritiski svarīgas funkcijas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/59/ES (12) 2. panta 1. punkta 35. apakšpunkta nozīmē; |
| --- | --- |

iii)

uzņēmējas dalībvalsts nacionālā noregulējuma iestāde konstatējusi, ka uzņēmējā dalībvalstī filiāle nodrošina kritiski svarīgas funkcijas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/59/ES (12) 2. panta 1. punkta 35. apakšpunkta nozīmē;

| iv) | filiāles tirgus daļa pārsniedz 2 % no jebkuras vienas vai vairāku riska darījumu kategorijas, kas noteiktas Direktīvas 2013/36/ES (13) 133. panta 5. punkta a) un b) apakšpunktā; |
| --- | --- |

iv)

filiāles tirgus daļa pārsniedz 2 % no jebkuras vienas vai vairāku riska darījumu kategorijas, kas noteiktas Direktīvas 2013/36/ES (13) 133. panta 5. punkta a) un b) apakšpunktā;

| d) | “uzņēmēja dalībvalsts” ir uzņēmēja dalībvalsts, kas definēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 44. apakšpunktā; |
| --- | --- |

d)

“uzņēmēja dalībvalsts” ir uzņēmēja dalībvalsts, kas definēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 44. apakšpunktā;

| e) | “piederības dalībvalsts” ir piederības dalībvalsts, kas definēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 43. apakšpunktā; |
| --- | --- |

e)

“piederības dalībvalsts” ir piederības dalībvalsts, kas definēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 43. apakšpunktā;

| f) | “kompetentā iestāde” ir valsts iestāde vai nacionālajos tiesību aktos oficiāli atzīta struktūra, kas saskaņā ar nacionālajiem tiesību aktiem pilnvarota uzraudzīt kredītiestādes attiecīgajā dalībvalstī īstenotās uzraudzības sistēmas ietvaros, un ECB saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1024/2013 9. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

f)

“kompetentā iestāde” ir valsts iestāde vai nacionālajos tiesību aktos oficiāli atzīta struktūra, kas saskaņā ar nacionālajiem tiesību aktiem pilnvarota uzraudzīt kredītiestādes attiecīgajā dalībvalstī īstenotās uzraudzības sistēmas ietvaros, un ECB saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1024/2013 9. panta 1. punktu;

| g) | “saprašanās memorands” ir brīvprātīga vienošanās, kurā izklāstīts, kā attiecīgās iestādes plāno savstarpēji sadarboties, un precizēta informācija par datiem un informāciju, ar kuru jāapmainās, saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem un noteikumiem; |
| --- | --- |

g)

“saprašanās memorands” ir brīvprātīga vienošanās, kurā izklāstīts, kā attiecīgās iestādes plāno savstarpēji sadarboties, un precizēta informācija par datiem un informāciju, ar kuru jāapmainās, saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem un noteikumiem;

| h) | “attiecīgā iestāde” ir:






  1) | iestāde, kurai uzticēta makroprudenciālās uzraudzības politikas pasākumu vai citu ar finanšu stabilitāti saistītu uzdevumu veikšana un/vai aktivizēšana, piemēram, ar to saistīta atbalsta analīze, tostarp, bet ne tikai:






  i) | norīkotā iestāde saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES VII sadaļas 4. nodaļu vai Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 1. punktu; |
| --- | --- | --- | --- |

h)

“attiecīgā iestāde” ir:

1)

iestāde, kurai uzticēta makroprudenciālās uzraudzības politikas pasākumu vai citu ar finanšu stabilitāti saistītu uzdevumu veikšana un/vai aktivizēšana, piemēram, ar to saistīta atbalsta analīze, tostarp, bet ne tikai:

i)

norīkotā iestāde saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES VII sadaļas 4. nodaļu vai Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 1. punktu;

| ii) | ECB saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1024/2013 9. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

ii)

ECB saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1024/2013 9. panta 1. punktu;

| iii) | makroprudenciālās uzraudzības iestāde, kuras mērķi, regulējums, uzdevumi, pilnvaras, instrumenti, atbildības prasības un citas īpašības izklāstītas Ieteikumā ESRK/2011/3; |
| --- | --- |

iii)

makroprudenciālās uzraudzības iestāde, kuras mērķi, regulējums, uzdevumi, pilnvaras, instrumenti, atbildības prasības un citas īpašības izklāstītas Ieteikumā ESRK/2011/3;

| 2) | kompetentā iestāde. |
| --- | --- |

2)

kompetentā iestāde.

2.   Īstenošanas kritēriji

| 1. | Uz šī ieteikuma īstenošanu attiecas šādi kritēriji:






  a) | pienācīga vērība jāpievērš vajadzības pēc informācijas principam un proporcionalitātes principam, ņemot vērā katra ieteikuma mērķi un saturu; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

pienācīga vērība jāpievērš vajadzības pēc informācijas principam un proporcionalitātes principam, ņemot vērā katra ieteikuma mērķi un saturu;

| b) | jāizpilda īpašie atbilstības kritēriji, kas izklāstīti pielikumā attiecībā uz katru ieteikumu. |
| --- | --- |

b)

jāizpilda īpašie atbilstības kritēriji, kas izklāstīti pielikumā attiecībā uz katru ieteikumu.

| 2. | Adresātiem tiek lūgts ESRK un Padomei sniegt pārskatu par darbībām, ko tie veikuši, reaģējot uz šo ieteikumu, vai pienācīgi pamatot darbību neveikšanu. Šajos pārskatos jāiekļauj vismaz:






  a) | informācija par veikto darbību saturu un termiņiem; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

informācija par veikto darbību saturu un termiņiem;

| b) | novērtējums par veikto darbību funkcionēšanu, ņemot vērā šī ieteikuma mērķus; |
| --- | --- |

b)

novērtējums par veikto darbību funkcionēšanu, ņemot vērā šī ieteikuma mērķus;

| c) | detalizēts pamatojums tam, kāpēc darbības netika veiktas, vai tam, kāpēc tās atšķīrās no šī ieteikuma, tai skaitā arī attiecībā uz kavējumiem. |
| --- | --- |

c)

detalizēts pamatojums tam, kāpēc darbības netika veiktas, vai tam, kāpēc tās atšķīrās no šī ieteikuma, tai skaitā arī attiecībā uz kavējumiem.

3.   Pārskatu sniegšanas termiņi

Adresātiem tiek lūgts ESRK un Padomei sniegt pārskatu par darbībām, ko tie veikuši, reaģējot uz šo ieteikumu, vai pienācīgi pamatot darbību neveikšanu, ievērojot šādus termiņus.

1.   A ieteikums

| a) | Līdz 2020. gada 31. decembrim attiecīgajām iestādēm tiek lūgts sniegt ESRK un ECB Padomei starpposma pārskatu par A ieteikuma īstenošanu. |
| --- | --- |

a)

Līdz 2020. gada 31. decembrim attiecīgajām iestādēm tiek lūgts sniegt ESRK un ECB Padomei starpposma pārskatu par A ieteikuma īstenošanu.

| b) | Līdz 2024. gada 31. decembrim attiecīgajām iestādēm tiek lūgts sniegt ESRK un ECB Padomei galīgo pārskatu par A ieteikuma īstenošanu, ņemot vērā iespējamās izmaiņas nacionālajos un ES tiesību aktos un EBI pamatnostādnēs. |
| --- | --- |

b)

Līdz 2024. gada 31. decembrim attiecīgajām iestādēm tiek lūgts sniegt ESRK un ECB Padomei galīgo pārskatu par A ieteikuma īstenošanu, ņemot vērā iespējamās izmaiņas nacionālajos un ES tiesību aktos un EBI pamatnostādnēs.

2.   B ieteikums

Līdz 2022. gada 31. decembrim Komisijai tiek lūgts sniegt ESRK un ECB Padomei pārskatu par B ieteikuma īstenošanu.

3.   C ieteikums

Līdz 2023. gada 31. decembrim EBI tiek lūgts sniegt ESRK un ECB Padomei pārskatu par C ieteikuma īstenošanu.

4.   Uzraudzība un novērtējums

| 1. | ESRK Sekretariāts:






  a) | palīdz adresātiem, t.sk., nodrošinot koordinētu pārskatu sniegšanu un nodrošinot attiecīgus paraugus, un vajadzības gadījumā precizējot pārskatu sniegšanas kārtību un grafiku; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

palīdz adresātiem, t.sk., nodrošinot koordinētu pārskatu sniegšanu un nodrošinot attiecīgus paraugus, un vajadzības gadījumā precizējot pārskatu sniegšanas kārtību un grafiku;

| b) | pārbauda vai adresāti izpilda ieteikumus, t.sk., pēc to lūguma sniedzot palīdzību adresātiem, un ar Koordinācijas komitejas palīdzību sniedz pārskatu par izpildi ESRK Valdei. |
| --- | --- |

b)

pārbauda vai adresāti izpilda ieteikumus, t.sk., pēc to lūguma sniedzot palīdzību adresātiem, un ar Koordinācijas komitejas palīdzību sniedz pārskatu par izpildi ESRK Valdei.

| 2. | ESRK Valde izvērtēs darbības un pamatojumus, par kuriem ziņojuši adresāti, un vajadzības gadījumā var lemt par to, ka šis ieteikums nav ievērots un adresāti nav pienācīgi pamatojuši savu bezdarbību. |
| --- | --- |

2.

Frankfurtē pie Mainas, 2019. gada 26. septembrī

ESRK Valdes vārdā – ESRK Sekretariāta vadītājs

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  OV L 331, 15.12.2010., 1. lpp.

1

(2)  OV C 58, 24.2.2011., 4. lpp.

2

(3)  Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas 2011. gada 22. decembra Ieteikums ESRK/2011/3 par nacionālo iestāžu pilnvarām makrouzraudzības jomā (OV C 41, 14.2.2012., 1. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Direktīva 2013/36/ES par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Regula (ES) Nr. 575/2013 par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.).

5

(6)  Ziemeļvalstu un Baltijas valstu makroprudenciālās uzraudzības forums (ZBMF) ir reģionāla sadarbības struktūra, kurā apvienojušies centrālo banku vadītāji un uzraudzības iestāžu vadītāji. ZBMF regulāri apspriež finanšu stabilitātes riskus Ziemeļvalstu un Baltijas valstu reģionā un konkrētās valstīs, kā arī makroprudenciālās uzraudzības pasākumus un to savstarpēju atzīšanu kā līdzekli šo risku novēršanai un reģionālās koordinācijas uzlabošanai.

6

(7)  Saprašanās memorands par sadarbību un koordināciju pārrobežu finanšu stabilitātes jomā starp Dānijas, Igaunijas, Somijas, Islandes, Latvijas, Lietuvas, Norvēģijas un Zviedrijas attiecīgajām ministrijām, centrālajām bankām, finanšu uzraudzības iestādēm un noregulējuma iestādēm, 2018. gada 31. janvāris.

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 20. maija Direktīva (ES) 2019/878, ar ko Direktīvu 2013/36/ES groza attiecībā uz atbrīvotajām sabiedrībām, finanšu pārvaldītājsabiedrībām, jauktām finanšu pārvaldītājsabiedrībām, atalgojumu, uzraudzības pasākumiem un pilnvarām, kā arī kapitāla saglabāšanas pasākumiem (OV L 150, 7.6.2019., 253. lpp.).

8

(9)  Padomes 2013. gada 15. oktobra Regula (ES) Nr. 1024/2013, ar ko Eiropas Centrālajai bankai uztic īpašus uzdevumus saistībā ar politikas nostādnēm, kas attiecas uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību (OV L 287, 29.10.2013., 63. lpp.).

9

(10)  Komisijas 2015. gada 16. oktobra Deleģētā regula (ES) 2016/98, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/36/ES attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kuros precizē uzraudzības iestāžu kolēģiju darbības vispārējos nosacījumus (OV L 21, 28.1.2016., 2. lpp.).

10

(11)  Eiropas Banku iestādes 2014. gada 16. decembra Pamatnostādnes par kritērijiem, lai noteiktu Direktīvas 2013/36/ES (KPD) 131. panta 3. punkta piemērošanas nosacījumus saistībā ar citām sistēmiski nozīmīgām iestādēm (C-SNI) (EBI/PN/2014/10).

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Direktīva 2014/59/ES, ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.).

12

(13)  Ar grozījumiem, kas veikti ar Direktīvu (ES) 2019/878.

13

---

PIELIKUMS

IETEIKUMU IZPILDES KRITĒRIJI

A ieteikums. Sadarbība un informācijas apmaiņa, pamatojoties uz vajadzību pēc informācijas

Attiecībā uz A ieteikumu tiek noteikti šādi atbilstības kritēriji:

A ieteikuma 1. punkts. Efektivitāte, lietderība un proporcionalitāte informācijas apmaiņā

| 1. | Pēc pamatota tādas iestādes pieprasījuma, kurai uzticēta makro prudenciālās uzraudzības politikas pasākumu vai citu finanšu stabilitātes uzdevumu veikšana un/vai aktivizēšana, attiecīgajām iestādēm pēc vajadzības jāvāc un jāapmainās ar vismaz šādām informācijas kategorijām: informācija, kas noteikta C ieteikuma 1. punkta a)–e) apakšpunktā attiecībā uz visām filiālēm, kā arī C ieteikuma 1. punkta f)–h) apakšpunktā noteiktā informācija attiecībā uz finanšu stabilitātei nozīmīgām filiālēm. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Attiecīgajām iestādēm jāsniedz pārskats ESRK un EBI par visiem jautājumiem, kas radušies informācijas apmaiņas laikā. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tiklīdz EBI publicē pamatnostādnes saskaņā ar C ieteikuma 1. punktu, attiecīgajām iestādēm pēc pamatota pieprasījuma no iestādes, kurai uzticēta makroprudenciālās uzraudzības politikas pasākumu vai citu ar finanšu stabilitāti saistītu uzdevumu veikšana un/vai aktivizēšana, jāsniedz vismaz šajās pamatnostādnēs minētās informācijas kopums. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Apmainoties ar informāciju, jāievēro šādi pamatprincipi:






  a) | informācijas apmaiņai jābalstās uz pamatotu pieprasījumu no iestādes, kurai uzticēta makroprudenciālās uzraudzības politikas pasākumu vai citu finanšu stabilitātes uzdevumu veikšana un/vai aktivizēšana uzņēmējā dalībvalstī, un pieprasītajai informācijai jābūt nepieciešamai minēto uzdevumu veikšanai, ņemot vērā vajadzības pēc informācijas principu; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

informācijas apmaiņai jābalstās uz pamatotu pieprasījumu no iestādes, kurai uzticēta makroprudenciālās uzraudzības politikas pasākumu vai citu finanšu stabilitātes uzdevumu veikšana un/vai aktivizēšana uzņēmējā dalībvalstī, un pieprasītajai informācijai jābūt nepieciešamai minēto uzdevumu veikšanai, ņemot vērā vajadzības pēc informācijas principu;

| b) | informācijai, ar kuru jāapmainās, jābūt samērīgai ar to, cik nozīmīgas ir filiāles finanšu stabilitātes nodrošināšanai dalībvalstī, kura lūdz informāciju; |
| --- | --- |

b)

informācijai, ar kuru jāapmainās, jābūt samērīgai ar to, cik nozīmīgas ir filiāles finanšu stabilitātes nodrošināšanai dalībvalstī, kura lūdz informāciju;

| c) | iestādēm, kurām uzticēts veikt un/vai aktivizēt makroprudenciālās uzraudzības politikas pasākumus vai citus finanšu stabilitātes uzdevumus, jāņem vērā pieejamā informācija, pirms tās lūdz informāciju citām attiecīgajām iestādēm; |
| --- | --- |

c)

iestādēm, kurām uzticēts veikt un/vai aktivizēt makroprudenciālās uzraudzības politikas pasākumus vai citus finanšu stabilitātes uzdevumus, jāņem vērā pieejamā informācija, pirms tās lūdz informāciju citām attiecīgajām iestādēm;

| d) | attiecīgajām iestādēm bez liekas kavēšanās jāsniedz pieprasītā informācija; |
| --- | --- |

d)

attiecīgajām iestādēm bez liekas kavēšanās jāsniedz pieprasītā informācija;

| e) | attiecīgajām iestādēm piemērojamā tiesiskā regulējuma robežās jāizmanto savas pilnvaras vākt pieprasīto informāciju, ja tā attiecīgajām iestādēm jau nav pieejama; |
| --- | --- |

e)

attiecīgajām iestādēm piemērojamā tiesiskā regulējuma robežās jāizmanto savas pilnvaras vākt pieprasīto informāciju, ja tā attiecīgajām iestādēm jau nav pieejama;

| f) | attiecīgajām iestādēm, kad vien iespējams, jāizmanto esošās pārskatu sniegšanas veidnes; |
| --- | --- |

f)

attiecīgajām iestādēm, kad vien iespējams, jāizmanto esošās pārskatu sniegšanas veidnes;

| g) | attiecīgajām iestādēm jānosūta dati lietotājiem draudzīgā formātā, kas nodrošina datu turpmāku automātisku apstrādi; |
| --- | --- |

g)

attiecīgajām iestādēm jānosūta dati lietotājiem draudzīgā formātā, kas nodrošina datu turpmāku automātisku apstrādi;

| h) | attiecīgajām iestādēm jāveic pasākumi, lai vajadzības gadījumā atļautu konfidenciālu informācijas nosūtīšanu; |
| --- | --- |

h)

attiecīgajām iestādēm jāveic pasākumi, lai vajadzības gadījumā atļautu konfidenciālu informācijas nosūtīšanu;

| i) | saņēmējai iestādei jānodrošina vismaz tāds pats konfidencialitātes līmenis, kādu piemēro iestāde, kas sniedz informāciju. |
| --- | --- |

i)

saņēmējai iestādei jānodrošina vismaz tāds pats konfidencialitātes līmenis, kādu piemēro iestāde, kas sniedz informāciju.

| 5. | Iestādes, kurām uzticēts veikt un/vai aktivizēt makroprudenciālās uzraudzības politikas pasākumus vai citus finanšu stabilitātes uzdevumus uzņēmējās dalībvalstīs, bezdarbība tiks uzskatīta par pietiekami izskaidrotu, ja pierādīts, ka attiecīgajā dalībvalstī nav finanšu stabilitātei nozīmīgu filiāļu, vai ja iestādes apliecina, ka tām ir visa vajadzīgā informācija, lai tās varētu veikt savus uzdevumus. Attiecīgo iestāžu bezdarbība tiks uzskatīta par pietiekami izskaidrotu, ja tās nav saņēmušas pamatotu informācijas pieprasījumu no attiecīgās uzņēmējas dalībvalsts iestādes, kurai uzticēta makroprudenciālās uzraudzības politikas pasākumu vai citu ar finanšu stabilitāti saistītu uzdevumu veikšana un/vai aktivizēšana. |
| --- | --- |

5.

A ieteikuma 2. punkts. Sadarbības un informācijas apmaiņas mehānismi

| 1. | Attiecīgajām iestādēm jānodrošina, ka visi brīvprātīgie pasākumi, piemēram, saprašanās memorandi, cita starpā nosaka vispārēju informācijas savstarpējas apmaiņas principu saskaņā A ieteikuma 1. punktā izklāstītajiem attiecīgo iestāžu sadarbības principiem un informācijas apmaiņas pēc pieprasījuma standartiem. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Uzskata, ka attiecīgās iestādes ievēro A ieteikuma 2. punktu, ja tās sniedz pierādījumus par šādu brīvprātīgu vienošanos vai apliecina, ka tām ir tiesības brīvi apmainīties ar informāciju saskaņā ar A ieteikuma 1. punktu bez šādas brīvprātīgas vienošanās. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Attiecīgo iestāžu bezdarbība tiks uzskatīta par pietiekami izskaidroti, ja pierādīts, ka to dalībvalstī nav finanšu stabilitātei nozīmīgu filiāļu, vai ja iestādes, kurām uzticēta makroprudenciālās uzraudzības politikas pasākumu vai citu ar finanšu stabilitāti saistītu uzdevumu veikšana un/vai aktivizēšana, apliecina, ka tām ir visa nepieciešamā informācija, lai tās varētu veikt savus uzdevumus, vai ka nav iesniegts vai saņemts pamatots lūgums sniegt informāciju. |
| --- | --- |

3.

B ieteikums. Izmaiņas Savienības tiesiskajā regulējumā

Attiecībā uz B ieteikumu tiek noteikti šādi atbilstības kritēriji:

Eiropas Komisijai jāizvērtē, vai nepieciešamas izmaiņas Savienības tiesību aktos, lai nodrošinātu, ka iestādēm, kam uzticēts veikt un/vai aktivizēt makroprudenciālās uzraudzības politikas pasākumus vai citus finanšu stabilitātes uzdevumus, ir informācija, kas vajadzīga, lai tās varētu pildīt savus uzdevumus, nodrošinot vismaz to, ka:

| 1) | informāciju, kas attiecas uz kategorijām, kuras minētas C ieteikuma 1. punktā un kuras izstrādā EBI, var regulāri vākt pēc tādas iestādes pamatota lūguma, kurai uzticēts veikt un/vai aktivizēt makroprudenciālās uzraudzības politikas pasākumus vai citus finanšu stabilitātes uzdevumus; |
| --- | --- |

1)

informāciju, kas attiecas uz kategorijām, kuras minētas C ieteikuma 1. punktā un kuras izstrādā EBI, var regulāri vākt pēc tādas iestādes pamatota lūguma, kurai uzticēts veikt un/vai aktivizēt makroprudenciālās uzraudzības politikas pasākumus vai citus finanšu stabilitātes uzdevumus;

| 2) | var vākt papildu informāciju, pamatojoties uz pamatotu ad hoc lūgumu, ko sniegušas iestādes, kurām uzticēta makroprudenciālās uzraudzības politikas pasākumu vai citu ar finanšu stabilitāti saistītu uzdevumu veikšana un/vai aktivizēšana; |
| --- | --- |

2)

var vākt papildu informāciju, pamatojoties uz pamatotu ad hoc lūgumu, ko sniegušas iestādes, kurām uzticēta makroprudenciālās uzraudzības politikas pasākumu vai citu ar finanšu stabilitāti saistītu uzdevumu veikšana un/vai aktivizēšana;

| 3) | iespējams vākt un/vai apmainīties ar informāciju saskaņā ar A ieteikumu, kā arī informāciju, kas nav pieejama attiecīgajām iestādēm, jo īpaši attiecībā uz Direktīvas 2013/36/ES 40., 47. un 56. pantu, kā arī Direktīvas 2014/59/ES 84. pantu, jo īpaši attiecībā uz informācijas apmaiņu par noteiktiem atveseļošanas plānu elementiem (1); |
| --- | --- |

3)

iespējams vākt un/vai apmainīties ar informāciju saskaņā ar A ieteikumu, kā arī informāciju, kas nav pieejama attiecīgajām iestādēm, jo īpaši attiecībā uz Direktīvas 2013/36/ES 40., 47. un 56. pantu, kā arī Direktīvas 2014/59/ES 84. pantu, jo īpaši attiecībā uz informācijas apmaiņu par noteiktiem atveseļošanas plānu elementiem (1);

| 4) | nozīmīgas filiāles definīcija Direktīvas 2013/36/ES 51. panta nolūkā pienācīgi ņem vērā finanšu stabilitātes apsvērumus uzņēmējā dalībvalstī; |
| --- | --- |

4)

nozīmīgas filiāles definīcija Direktīvas 2013/36/ES 51. panta nolūkā pienācīgi ņem vērā finanšu stabilitātes apsvērumus uzņēmējā dalībvalstī;

| 5) | ir skaidrs, ka iestādes, kurām uzticēta makroprudenciālās uzraudzības politikas pasākumu vai citu finanšu stabilitātes uzdevumu veikšana un/vai aktivizēšana, var piedalīties uzraudzības iestāžu kolēģijās novērotāja statusā saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 51. un 116. pantu. |
| --- | --- |

5)

ir skaidrs, ka iestādes, kurām uzticēta makroprudenciālās uzraudzības politikas pasākumu vai citu finanšu stabilitātes uzdevumu veikšana un/vai aktivizēšana, var piedalīties uzraudzības iestāžu kolēģijās novērotāja statusā saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 51. un 116. pantu.

Eiropas Komisijai arī jāapsver iespēja iekļaut informāciju, kas izklāstīta saskaņā ar C ieteikuma 1. punktu EBI izstrādātajā sarakstā, Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2016/98, Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2016/99 (2) un Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 680/2014 (3), lai nodrošinātu, ka kompetentajām iestādēm ir piekļuve tādam pašam informācijas kopumam kā iestādēm, kurām ir uzticēta makroprudenciālās uzraudzības politikas pasākumu vai citu finanšu stabilitātes uzdevumu veikšana un/vai aktivizēšana.

C ieteikums. Informācijas apmaiņas pamatnostādnes un uzraudzība

Attiecībā uz C ieteikumu tiek noteikti šādi atbilstības kritēriji:

C ieteikuma 1. punkts. Informācijas apmaiņas pamatnostādnes

EBI sniegtajās informācijas apmaiņas pamatnostādnēs cita starpā jāietver:

| a) | saprašanās memoranda paraugs, ko var izmantot informācijas apmaiņā iesaistītās puses un ko var pielāgot turpmākām korekcijām, kuras par vajadzīgām uzskata minētās puses; |
| --- | --- |

a)

saprašanās memoranda paraugs, ko var izmantot informācijas apmaiņā iesaistītās puses un ko var pielāgot turpmākām korekcijām, kuras par vajadzīgām uzskata minētās puses;

| b) | efektīvas un lietderīgas informācijas apmaiņas papildu principi; |
| --- | --- |

b)

efektīvas un lietderīgas informācijas apmaiņas papildu principi;

| c) | pārskatu sniegšanas formāti un informācijas apmaiņas paraugi; |
| --- | --- |

c)

pārskatu sniegšanas formāti un informācijas apmaiņas paraugi;

| d) | C ieteikuma 1. punktā noteiktā obligātā informācijas kopuma specifikācija, tostarp to posteņu saraksts, ar kuriem jāapmainās pēc pamatota pieprasījuma attiecībā uz visām filiālēm, un to posteņu saraksts, ar kuriem jāapmainās pēc pamatota pieprasījuma attiecībā uz finanšu stabilitātei nozīmīgām filiālēm. |
| --- | --- |

d)

C ieteikuma 1. punktā noteiktā obligātā informācijas kopuma specifikācija, tostarp to posteņu saraksts, ar kuriem jāapmainās pēc pamatota pieprasījuma attiecībā uz visām filiālēm, un to posteņu saraksts, ar kuriem jāapmainās pēc pamatota pieprasījuma attiecībā uz finanšu stabilitātei nozīmīgām filiālēm.

C ieteikuma 2. punkts. Informācijas apmaiņas efektivitātes un lietderības uzraudzība

| 1. | EBI sadarbībā ar ESRK jāuzrauga informācijas apmaiņas starp attiecīgajām iestādēm efektivitāte un lietderība, pamatojoties uz minēto iestāžu sniegto informāciju. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Pamatojoties uz informāciju, kas saņemta no attiecīgajām iestādēm saskaņā ar 2. atbilstības kritēriju, kas attiecas uz A ieteikuma 2. punktu, un informāciju, kas saņemta no ESRK, EBI periodiski vismaz reizi gadā jāziņo ESRK par informācijas apmaiņas starp attiecīgajām iestādēm efektivitāti un lietderību, tostarp par informācijas pieprasījumu skaitu un reaģēšanas laiku, un par noslēgtajiem saprašanās memorandiem. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Direktīva 2014/59/ES, ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.).

(2)  Komisijas 2015. gada 16. oktobra Īstenošanas regula (ES) 2016/99, ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz uzraudzības iestāžu kolēģiju operatīvās darbības noteikšanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/36/ES (OV L 21, 28.1.2016., 21. lpp.).

(3)  Komisijas 2014. gada 16. aprīļa Īstenošanas regula (ES) Nr. 680/2014, ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz iestāžu sniegtajiem uzraudzības pārskatiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 (OV L 191, 28.6.2014., 1. lpp.).

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 9.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 412/11 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 412/11

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.9512 — EQT/Colony Capital/Zayo)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2019/C 412/02)

Komisija 2019. gada 22. novembrī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32019M9512. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32019M9512. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

| 9.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 412/12 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 412/12

---

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi par jaunatnes darbinieku izglītību un apmācību

(2019/C 412/03)

PADOME UN PADOMĒ SANĀKUŠIE DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJI,

ATZĪSTOT, KA:

| 1. | Padomes Rezolūcijā par Eiropas Savienības jaunatnes stratēģiju 2019.–2027. gadam aicina dalībvalstis un Eiropas Komisiju cita starpā atbalstīt kvalitatīva darba ar jaunatni attīstīšanu vietējā, reģionālā, valsts un Eiropas līmenī, ietverot jaunatnes darbinieku apmācību. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Darba ar jaunatni daudzveidība un īpašās iezīmes dalībvalstīs atspoguļo dalībvalstu attiecīgo vēsturi, sociālekonomiskos apstākļus un kultūras kontekstu, kā arī to valsts, reģionālās un vietējās prioritātes. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Neraugoties uz atšķirībām, pastāv kopīgs pamats attiecībā uz jaunatnes darbinieku izglītības un apmācības vajadzībām, kurš balstās uz ilglaicīgu sadarbību Eiropas jaunatnes jomā, kopīgām vērtībām un daudziem pētījumiem, deklarācijām, programmām, secinājumiem un ieteikumiem par darbu ar jaunatni (1). Darbības, kuru mērķis cita starpā ir nodrošināt Eiropas profesiju standartu klasifikāciju, kartēt jaunatnes darbinieku izglītības un karjeras iespējas, uzlabot darba ar jaunatni nodrošināšanas kvalitāti, sniegt informāciju par darbu ar jaunatni un atbalstīt jaunatnes darbinieku profesionālo attīstību, izmantojot ES programmas un Eiropas Padomes Darba ar jaunatni portfeli, ievieš noderīgus elementus minētajā kopīgajā pamatā. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Jaunatnes darbinieku izglītība un apmācība būtu jāpielāgo, lai tā atbilstu konkrētajām vajadzībām un apstākļiem atsevišķās dalībvalstīs. Līdz ar to jaunatnes darbinieku izglītībai un apmācībai ir vajadzīga elastīga, uz lietotāju orientēta daudzlīmeņu un starpnozaru pieeja. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Jaunatnes darbinieku izglītību un apmācību var nodrošināt cita starpā jaunatnes organizācijas, darba ar jaunatni organizācijas, pašvaldību vai reģionālas darba ar jaunatni organizācijas un citas pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kā arī izglītības un apmācības iestādes, kuras piedāvā pētījumus darba ar jaunatni jomā. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Tā kā jaunatnes darbinieku izglītība un apmācība ir jāpielāgo valsts apstākļiem, iegūtie modeļi un prakse ne vienmēr ir tieši pārnesami uz citām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Jaunākie pētījumi un apsekojumi (2) liecina, ka Eiropā jaunatnes darba jomā trūkst kvalitatīvas izglītības un ka trūkst apmācības jaunatnes darbiniekiem. Trūkst arī informācijas un datu par izglītības un apmācības vajadzībām, kā arī par pašreizējo izglītības un apmācību nodrošinājumu dažādās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Būtisks priekšnosacījums un dzinulis, ar ko veicināt gan darba ar jauniešiem kvalitāti, gan tā atzīšanu, ir kvalitatīva, elastīga un uz praksi vērsta jaunatnes darbinieku izglītība un apmācība, kas balstās uz regulāriem pētījumiem. |
| --- | --- |

8.

UZSVEROT:

| 9. | Vajadzību attīstīt un nodrošināt kvalitatīvu izglītību un apmācību jaunatnes darbiniekiem, balstoties uz darba ar jaunatnes dažādību Eiropā. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Vajadzību turpināt pētīt algotu un brīvprātīgu jaunatnes darbinieku izglītības un mācīšanās veidus. Trūkst zināšanu par to, kā formālā izglītība un neformālā mācīšanās sasaistās ar jaunatnes darbinieku faktisko darba praksi un palīdz viņiem tai sagatavoties. Ir arī jāapzina jaunatnes darbinieku karjeras iespējas un jāsniedz dziļāks ieskats jaunatnes organizāciju, darba ar jaunatni organizāciju un pašvaldības vai reģionālā darba ar jaunatni pārvaldībā, lai atbalstītu mācīšanos darbavietā un apmācību. Ir vajadzīga arī papildu informācija par to, kā jaunatnes darbinieku apvienībām un tīkliem var nodrošināt iespējas attiecībā uz mācīšanos no līdzbiedriem, līdzbiedru konsultēšanu un līdzbiedru atbalstu un tās stiprināt. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Pētniecības, praksē balstītu un augšupēju perspektīvu un pieeju būtisko nozīmi jaunatnes darbinieku izglītībā un apmācībā. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Mācīšanās no līdzbiedriem, līdzbiedru konsultēšanas, mentorēšanas un pārraudzītas un pārdomātas prakses nozīmi un potenciālu jaunatnes darbinieku izglītībā un apmācībā. |
| --- | --- |

12.

| 13. | To kompetenču daudzveidības (3) atzīšanu, kas jaunatnes darbiniekiem ir vajadzīgas, strādājot ar jauniešiem, kad viņu dzīves apstākļi mainās. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Sākotnējās un pastāvīgās jaunatnes darbinieku izglītības un apmācības nozīmi, ar kuras palīdzību sagaidīt un pienācīgi reaģēt uz jauniem problēmjautājumiem, kas ir būtiski jauniešiem, piemēram, digitalizācija, migrācija, klimata pārmaiņas, mainīgs darba tirgus, apdraudējumi demokrātijai un cilvēktiesībām un lielāka nenoteiktība. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Iespēju jaunatnes darbinieku izglītību un apmācību uzskatīt par instrumentu, ar ko īstenot Eiropas jaunatnes politikas mērķus un darba ar jaunatni stratēģijas, jo īpaši Eiropas Savienības jaunatnes stratēģiju 2019.–2027. gadam. |
| --- | --- |

15.

| 16. | To, cik svarīgi ir izveidot vai attiecīgā gadījumā uzlabot ilgtspējīgas struktūras un resursus jaunatnes darbinieku izglītības un apmācības attīstīšanai Eiropā. |
| --- | --- |

16.

AICINA DALĪBVALSTIS UN EIROPAS KOMISIJU SAVĀS ATTIECĪGAJĀS KOMPETENCES JOMĀS UN ATBILSTOŠĀ LĪMENĪ, PIENĀCĪGI IEVĒROJOT SUBSIDIARITĀTES PRINCIPU:

| 17. | Uz esošās kartēšanas pamata veikt turpmāku izpēti par pašreizējām jaunatnes darbinieku izglītības un apmācības sistēmām Eiropā, lai padziļinātu zināšanas par ES līmenī izstrādāto politikas virzienu, metožu un instrumentu ietekmi uz jaunatnes darbinieku izglītību un apmācību dalībvalstīs. Kad vien iespējams, informācijas vākšana būtu jāveic, izmantojot pieejamos instrumentus, piemēram, Eiropas Jaunatnes politikas zināšanu centru un Jaunatnes vikivietni. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Veidot dalībvalstīm kopīgu izpratni par kvalitatīvu jaunatnes darbinieku izglītību un apmācību un to mērķiem, tādējādi veicinot tādu elastīgu, uz praksi balstītu un daudzlīmeņu pieeju izstrādi attiecībā uz jaunatnes darbinieku izglītību un apmācību, kuras var pielāgot, lai tās atbilstu valsts, reģionālajām un vietējām vajadzībām un vēlmēm katrā dalībvalstī. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Izveidot tādu kompetencēs balstītu satvaru formālai un neformālai izglītībai un apmācībai darbā ar jaunatni, kurā ņem vērā nodarbinātu/algotu jaunatnes darbinieku, to personu, kuras vēlas veidot karjeru darbā ar jaunatni, un brīvprātīgu jaunatnes darbinieku un jauniešu līderu apmācības atšķirīgās vajadzības, kurš balstās uz mācīšanos no līdzbiedriem un kurā izmanto digitālu mācīšanos un citas inovatīvas metodes. Šāds satvars neparedz nekādas formālas prasības valstu izglītības programmām, un tajā tiek pilnībā ievērotas valstu kompetences. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Mudināt dalībvalstis attiecīgā gadījumā veikt valstij atbilstīgu kartēšanu, ar ko apzina darbā ar jaunatni nepieciešamās kompetences, kā arī to svarīgākos elementus, un attiecīgi izvērtēt, atjaunināt un pilnveidot jaunatnes darbinieku apmācības un izglītības programmas gan sākotnējam, gan pastāvīgam mācību procesam, kuras īsteno vietējā, reģionālā vai valsts līmeņa izglītības vai mācību iestādes vai organizācijas, kas nodrošina apmācību darbā ar jaunatni. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Mudināt dalībvalstis, Eiropas Komisiju un attiecīgās valsts iestādes un ieinteresētās personas jaunatnes jomā sadarboties ar Eiropas Padomi, jaunatnes organizācijām un citām attiecīgām organizācijām un tīkliem, lai pilnveidotu jaunatnes darbinieku izglītību un apmācību Eiropas līmenī. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Veicināt un atvieglot divpusēju un daudzpusēju sadarbību, jo īpaši starpnozaru līmenī, starp valsts pārvaldes iestādēm dalībvalstīs, universitātēm, izglītības iestādēm, tostarp profesionālās izglītības iestādēm un organizācijām, kam ir izveidotas jaunatnes darbinieku izglītības un apmācības programmas, un personām, kuras vēlas šādas programmas izstrādāt. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Veicināt nepārtrauktu sadarbību starp sabiedriskajiem jaunatnes darba nodrošinātājiem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kas ir iesaistītas jaunatnes darbinieku izglītībā un apmācībā, nolūkā visā Eiropā apmainīties ar pieredzi un citam citu iedvesmot. Šajā nolūkā būtu attiecīgi jāizmanto iespējas, ko sniedz attiecīgas ES programmas, piemēram, programma Erasmus+. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Uzlabot jaunatnes darbinieku izglītību un apmācību un ar jaunatnes darbu saistīto pētniecību un sekmēt neformālas mācīšanās atzīšanu darbā ar jaunatni, nodrošinot iespējas īstenot apmaiņu un sadarbību un veidot tīklus, šajā nolūkā efektīvi izmantojot iespējas, ko sniedz ES programmas un fondi, piemēram, programma Erasmus+, Eiropas Solidaritātes korpuss, Eiropas strukturālie un investīciju fondi, programma “Apvārsnis 2020” un programma “Radošā Eiropa”. |
| --- | --- |

24.

AICINA EIROPAS KOMISIJU:

| 25. | Līdz 2021. gada beigām izpētīt iespējas, kā pilnveidot jaunatnes darbinieku izglītību un apmācību, tostarp sagatavot Padomes ieteikumu par šo jautājumu. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Ar neformālu mācīšanos un apmācību uzlabot digitālās prasmes, ņemot vērā esošā Digitālās izglītības rīcības plāna atjaunināšanu ar mērķi to attiecināt arī uz darbu ar jaunatni. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  Sk. pielikumā minētās atsauces.

(2)  Sk. 4. atsauci pielikumā.

(3)  Darbs ar jaunatni (izglītība) nepārtrauktās pārmaiņās: mūsdienu izaicinājumi neparedzamā Eiropā (Youth work (education) in flux: contemporary challenges in an erratic Europe), Ziņojums par ES jaunatnes konferenci, Helsinki, 2019. gada 1.–3. jūlijs, Tomi Kiilakoski un Marko Kovacic.

---

PIELIKUMS

1.   Atsauces

Pieņemot šos secinājumus, Padome jo īpaši atgādina par šādiem dokumentiem:

| 1. | Padomes secinājumi par jauniešu piekļuvi kultūrai (2010/C 326/02); |
| --- | --- |

1.

Padomes secinājumi par jauniešu piekļuvi kultūrai (2010/C 326/02);

| 2. | Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju Rezolūcija par darbu ar jaunatni (2010/C 327/01); |
| --- | --- |

2.

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju Rezolūcija par darbu ar jaunatni (2010/C 327/01);

| 3. | Padomes secinājumi par jauniešu līdzdalības un mobilitātes austrumu dimensiju (2011/C 372/03); |
| --- | --- |

3.

Padomes secinājumi par jauniešu līdzdalības un mobilitātes austrumu dimensiju (2011/C 372/03);

| 4. | Eiropas Komisija, Darbs ar jaunatni – darba ar jaunatni nozīme Eiropas Savienībā (2014); |
| --- | --- |

4.

Eiropas Komisija, Darbs ar jaunatni – darba ar jaunatni nozīme Eiropas Savienībā (2014);

| 5. | Padomes secinājumi par darba ar jaunatni pastiprināšanu nolūkā nodrošināt saliedētu sabiedrību (2015/C 170/02); |
| --- | --- |

5.

Padomes secinājumi par darba ar jaunatni pastiprināšanu nolūkā nodrošināt saliedētu sabiedrību (2015/C 170/02);

| 6. | Padomes Rezolūcija par to, lai veicinātu jauniešu politisko līdzdalību Eiropas demokrātiskajā dzīvē (2015/C 417/02); |
| --- | --- |

6.

Padomes Rezolūcija par to, lai veicinātu jauniešu politisko līdzdalību Eiropas demokrātiskajā dzīvē (2015/C 417/02);

| 7. | Otrās Eiropas konferences par darbu ar jaunatni deklarācija (2015. gada 27.–30. aprīlis); |
| --- | --- |

7.

Otrās Eiropas konferences par darbu ar jaunatni deklarācija (2015. gada 27.–30. aprīlis);

| 8. | Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi par jaunatnes sektora ieguldījumu integrētā starpsektoru pieejā jauniešu vardarbīgas radikalizācijas novēršanai un apkarošanai (2016/C 213/01); |
| --- | --- |

8.

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi par jaunatnes sektora ieguldījumu integrētā starpsektoru pieejā jauniešu vardarbīgas radikalizācijas novēršanai un apkarošanai (2016/C 213/01);

| 9. | Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi par jaunu pieeju veicināšanu darbā ar jaunatni, lai atklātu un attīstītu jauniešu potenciālu (2016/C 467/03); |
| --- | --- |

9.

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi par jaunu pieeju veicināšanu darbā ar jaunatni, lai atklātu un attīstītu jauniešu potenciālu (2016/C 467/03);

| 10. | Padomes secinājumi par to, kāda ir darba ar jaunatni loma, atbalstot tādu būtisku dzīves prasmju attīstību jauniešos, kuras veicina sekmīgu pieaugšanu, pāreju uz aktīvu pilsoniskumu un darba dzīvi (2017/C 189/06); |
| --- | --- |

10.

Padomes secinājumi par to, kāda ir darba ar jaunatni loma, atbalstot tādu būtisku dzīves prasmju attīstību jauniešos, kuras veicina sekmīgu pieaugšanu, pāreju uz aktīvu pilsoniskumu un darba dzīvi (2017/C 189/06);

| 11. | Padomes secinājumi par viedu darbu ar jaunatni (2017/C 418/02); |
| --- | --- |

11.

Padomes secinājumi par viedu darbu ar jaunatni (2017/C 418/02);

| 12. | Eiropas Padomes Ministru komitejas Ieteikums CM/Rec(2017)4 dalībvalstīm par darbu ar jaunatni; |
| --- | --- |

12.

Eiropas Padomes Ministru komitejas Ieteikums CM/Rec(2017)4 dalībvalstīm par darbu ar jaunatni;

| 13. | Eiropas Savienības Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju rezolūcija par regulējumu Eiropas sadarbībai jaunatnes jomā: Eiropas Savienības jaunatnes stratēģija 2019.–2027. gadam (2018/C 456/01); |
| --- | --- |

13.

Eiropas Savienības Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju rezolūcija par regulējumu Eiropas sadarbībai jaunatnes jomā: Eiropas Savienības jaunatnes stratēģija 2019.–2027. gadam (2018/C 456/01);

| 14. | Komisijas paziņojums par Digitālās izglītības rīcības plānu (COM(2018) 22 final); |
| --- | --- |

14.

Komisijas paziņojums par Digitālās izglītības rīcības plānu (COM(2018) 22 final);

| 15. | Eiropas Komisijas un Eiropas Padomes partnerība jaunatnes jomā: Pārskats par jaunatnes darbinieku izglītības un karjeras virzību, I daļa, ziņojums. |
| --- | --- |

15.

Eiropas Komisijas un Eiropas Padomes partnerība jaunatnes jomā: Pārskats par jaunatnes darbinieku izglītības un karjeras virzību, I daļa, ziņojums.

2.   Definīcija

Šajos Padomes secinājumos:

“Jaunatnes darbinieks” ir profesionālis, brīvprātīgais vai jauniešu līderis, kas sekmē jauniešu mācīšanos, personīgo un sociālo attīstību un motivē un atbalsta viņus kļūt par autonomiem, aktīviem un atbildīgiem indivīdiem un pilsoņiem. Jaunatnes darba īstenošanas pamatā ir brīvprātīgas un aktīvas jauniešu dalības principi.

---

| 9.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 412/16 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 412/16

---

Padomes secinājumi par Eurojust: Savienības tiesu sadarbības vienība digitālajā laikmetā

(2019/C 412/04)

PADOME IR PIEŅĒMUSI ŠĀDUS SECINĀJUMUS:

| 1. | Padome norāda uz jauno Stratēģisko programmu 2019.–2024. gadam, kuru 2019. gada 20. jūnijā pieņēma Eiropadome un kurā iedzīvotāju un brīvību aizsardzība tika noteikta par būtisku prioritāti nākamajā iestāžu darba ciklā. Saskaņā ar Stratēģisko programmu Savienība ir apņēmusies paplašināt un stiprināt cīņu pret terorismu un pārrobežu noziedzību, uzlabot sadarbību un informācijas apmaiņu un turpināt attīstīt Savienības kopīgos instrumentus. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Padome atzinīgi vērtē Eurojust 2018. gada ziņojumu (7944/19) un turpmāko progresu, ko Eurojust ir panākusi, kā viena no galvenajām dalībniecēm pildot savu uzdevumu, proti, veicinājusi un stiprinājusi tiesu iestāžu koordināciju un sadarbību starp valsts iestādēm, tām izmeklējot vissmagākos pārrobežu noziegumus, jo īpaši terorismu, cilvēku tirdzniecību, migrantu kontrabandu, kibernoziegumus un korupciju, un saucot pie atbildības par tiem. Tāpat kā iepriekšējos gados, arī 2018. gadā pastāvīgi palielinājās Eurojust iesniegto jauno lietu skaits. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Padome ir gandarīta, ka Eurojust ir noslēgusi jaunus sadarbības nolīgumus ar Albāniju un Gruziju un ir pabeigusi sarunas par sadarbības nolīgumu ar Serbiju, un ka uz Eurojust ir norīkoti jauni sadarbības prokurori. Šie sadarbības nolīgumi būtiski palīdz veicināt tiesu iestāžu sadarbību ar attiecīgajām trešām valstīm, un to dara arī sadarbības prokurori. Tas var būt ieguvums arī citiem dalībniekiem, jo īpaši Eiropas Prokuratūrai (EPPO), kas izveidota ar Regulu (ES) 2017/1939 (1). Eurojust tiek mudināta nodrošināt, ka jaunie sadarbības nolīgumi stājas spēkā iespējami drīz, bet jebkurā gadījumā pirms 2019. gada 12. decembra, kad sāks piemērot Regulu (ES) 2018/1727 (2). Eurojust tiek aicināta izpētīt nepieciešamību noslēgt sadarbības nolīgumus ar citām trešām valstīm saistībā ar tās sadarbības stratēģijas izveidi, pamatojoties uz minētās regulas 52. panta 1. punktu. Turklāt Padome aicina Komisiju sagatavot ieteikumus attiecībā uz sarunu par starptautiskiem nolīgumiem uzsākšanu iespējami drīz pēc dienas, kad sāk piemērot minēto regulu. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Padome atzinīgi vērtē to, ka 2019. gada septembrī Eurojust paspārnē sāka darboties Tiesu iestāžu pretterorisma reģistrs, kurā apkopo tiesu iestāžu informāciju no visām ES dalībvalstīm par procesiem saistībā ar terorisma apkarošanu. Šis reģistrs, kurā ietver informāciju, ko dalībvalstis pārsūtījušas saskaņā ar Padomes Lēmumu 2005/671/TI (3), palielinās ES un tās dalībvalstu efektivitāti cīņā pret terorismu. Ņemot vērā to, ka dalībvalstu kompetento iestāžu īstenota informācijas pārsūtīšana Eurojust ir priekšnosacījums Tiesu iestāžu pretterorisma reģistra efektīvai darbībai un sniedz pievienotu vērtību dalībvalstu iestāžu veiktai izmeklēšanai, Padome atkārtoti norāda uz dalībvalstu pienākumu pārsūtīt šādu informāciju saskaņā ar Padomes Lēmumu 2005/671/TI. |
| --- | --- |

4.

Eurojust loma

| 5. | Padome uzsver, ka Eurojust ir būtiska dalībniece brīvības, drošības un tiesiskuma telpā. Tai ir īpaša un proaktīva loma lietu koordinēšanā tiesu iestāžu sadarbības jomā Savienībā. Eurojust ir vienīgā ES aģentūra, kas koordinē tiesu iestādes katrā drošības ķēdes posmā. Tai ir unikāla un būtiska loma svarīgu pārrobežu izmeklēšanas un kriminālvajāšanas darbību koordinēšanā starp valstu izmeklēšanas un kriminālvajāšanas iestādēm katrā krimināljustīcijas posmā, sākot no nozieguma izmeklēšanas sākuma līdz pat galīgajam spriedumam. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Eiropas Savienības Aģentūra tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropols) ir atbildīga par atbalstu dalībvalstu tiesībaizsardzības iestādēm smagu pārrobežu noziegumu novēršanā un apkarošanā, savukārt Eurojust uzdevums ir atbalstīt un stiprināt koordināciju un sadarbību starp valstu izmeklēšanas un kriminālvajāšanas iestādēm kā smagu pārrobežu noziegumu izmeklēšanas, tā arī kriminālvajāšanas laikā. Eurojust un Eiropols viens otru papildina, un tiem būtu jāturpina strādāt cieši kopā un savstarpēji papildinošā veidā. Padome ir stingri pārliecināta, ka gan Eiropols, gan Eurojust ir ieinteresēti abu aģentūru labā un efektīvā darbībā, jo no abu attiecīgajām pilnvarām izriet viens un tas pats mērķis – efektīvāk apkarot smagus pārrobežu noziegumus ES un tādējādi veidot drošāku Eiropu. |
| --- | --- |

6.

| 7. | EPPO un Eurojust būtu jāizveido un jāuztur ciešas attiecības, kas balstītas uz savstarpēju sadarbību atbilstīgi to attiecīgajām pilnvarām un kompetencēm un uz to savstarpējo operatīvo, administratīvo un vadības saišu veidošanu, kā minēts Regulas (ES) 2017/1939 par EPPO 100. pantā un Regulas (ES) 2018/1727 par Eurojust 50. pantā. Eurojust, visticamāk, būs svarīga loma EPPO darbā, jo īpaši EPPO darbības sākuma posmā. Svarīga loma tai ir arī gadījumos, kas skar gan iesaistītās, gan neiesaistītās dalībvalstis, kā arī tādos krāpšanas gadījumos, kuri ir ārpus EPPO kompetences. Abām struktūrām ir unikāla loma un vieta ES brīvības, drošības un tiesiskuma telpā. Padome aicina Eurojust izveidot ciešas attiecības ar EPPO, tiklīdz tā būs faktiski uzsākusi savu darbību. Eurojust būtu jācenšas palīdzēt EPPO, jo īpaši tad, kad tā būs uzsākusi savu darbību, tostarp daloties ar EPPO savā gandrīz 20 gadu laikā uzkrātajā pieredzē tādās jomās kā sarežģītu pārrobežu izmeklēšanas darbību koordinēšana un atbalstīšana un attiecības ar valstīm, kas nav ES dalībvalstis. Iespējami drīz būtu jāpanāk darba vienošanās starp EPPO un Eurojust. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Padome uzsver arī, cik svarīga ir sadarbība starp Eurojust un citām ES struktūrām, birojiem un aģentūrām, piemēram, OLAF un Frontex. Visiem šiem ES rīcībspēkiem būtu jāstrādā kopā savu attiecīgo pilnvaru robežās, lai apzinātu turpmākās sinerģijas un saskaņotā veidā pilnībā izmantotu savas stiprās puses, tādējādi palīdzot dalībvalstīm to centienos radīt drošāku vidi ES iedzīvotājiem. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Padome mudina Eurojust arī turpmāk pilnībā izmantot savu unikālo pozīciju un palielināt proaktīvo lomu, proti, paust savus apsvērumus par noziedzības un ar noziedzību saistītu norišu attīstību un tendencēm ES un ārpus tās, kā arī uzlabot valsts iestāžu zināšanas un gatavību, daloties ar tām informācijā. |
| --- | --- |

9.

Digitālā krimināljustīcija un lietu pārvaldības sistēma (CMS)

| 10. | Padome uzsver, ka ES policijas un tiesu iestāžu sadarbībai ir vajadzīga uzlabota informācijas apmaiņa un ka ir jānodrošina ES informācijas sistēmu sadarbspēja, pilnībā ievērojot datu aizsardzības prasības, jo tas stiprinās ātru, uzticamu un drošu informācijas un pierādījumu apmaiņu starp tādām aģentūrām un struktūrām kā, piemēram, Eiropols, OLAF, Frontex, EPPO un Eurojust. Eurojust ir jāuzņemas būtiska loma, lai nodrošinātu mijnorāžu iespējamību valstu datos tā, ka var izveidot saikni starp izmeklēšanu dažādās krimināllietās. Šajā nolūkā būtu jānodrošina, ka Eurojust valstu pārstāvjiem ir piekļuve Komisijas izveidotajai un dalībvalstu pārvaldītajai e-pierādījumu digitālās apmaiņas sistēmai. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Padome mudina Komisiju un Eurojust turpināt digitālās krimināljustīcijas iniciatīvu, kura tika izklāstīta Tieslietu un iekšlietu padomes 2018. gada 6. decembra sanāksmē un kuras mērķis ir sniegt Savienības tiesu iestādēm iespēju veidot drošus savstarpējos kontaktus nolūkā nosūtīt un saņemt (sensitīvu) informāciju krimināllietās. Šajā kontekstā būtu jāņem vērā esošie IT risinājumi, piemēram, e-pierādījumu digitālās apmaiņas sistēma un drošas informācijas apmaiņas tīkla lietojumprogramma (SIENA). |
| --- | --- |

11.

| 12. | Lai Eurojust varētu atbalstīt valstu tiesu iestādes, kuras strādā ar krimināllietām par smagiem pārrobežu noziegumiem, ir ļoti svarīgi, ka Eurojust IT infrastruktūra un lietu pārvaldības sistēma (CMS) darbojas efektīvi un pienācīgi un ka ir pilnībā ievērotas datu aizsardzības prasības. Tas ir ārkārtīgi svarīgi, lai Eurojust varētu kompetentajām valsts iestādēm sniegt informāciju un atsauksmes par rezultātiem attiecībā uz informācijas apstrādi, ko šīs iestādes varētu sagaidīt saskaņā ar Eurojust tiesisko regulējumu. Pašreizējā CMS ir diezgan novecojusi un nepietiekami atbalsta informācijas apmaiņu. Tādēļ Eurojust būtu jāmeklē veidi, kā uzlabot un modernizēt CMS, ņemot vērā sadarbspēju ar esošiem risinājumiem vai risinājumiem, kas tiek izstrādāti (piemēram, e-pierādījumu digitālās apmaiņas sistēma). |
| --- | --- |

12.

Jauna Eurojust regula

| 13. | Regulu (ES) 2018/1727 par Eurojust sāks piemērot no 2019. gada 12. decembra. Jaunais tiesiskais regulējums ļaus Eurojust efektīvāk reaģēt uz aizvien pieaugošajām valsts iestāžu vajadzībām, jo īpaši tādās noziedzības apkarošanas prioritārās jomas kā terorisms, cilvēku tirdzniecība, migrantu kontrabanda, kibernoziegumi un korupcija. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Līdz ar minētās regulas piemērošanas sākuma dienu Eurojust kolēģija var oficiāli nākt klajā ar sava jaunā reglamenta projektu saskaņā ar regulas 5. panta 5. punktu. Šo reglamentu Eurojust kolēģija var pieņemt pēc Padomes apstiprinājuma saņemšanas. Attiecīgie dalībnieki tiek aicināti veikt visas nepieciešamās darbības, lai veicinātu šāda reglamenta ātru pieņemšanu, jo tas ļautu Eurojust efektīvāk pildīt tai uzticētos uzdevumus. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Padome uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai Eurojust varētu koncentrēties uz savu operatīvo darbu, jo īpaši ņemot vērā lietu skaita pastāvīgo pieaugumu. Šajā nolūkā Eurojust tiek mudināta turpināt īstenot pārmaiņas, kas tai kā ES aģentūrai nodrošinās efektīvāku un modernāku pārvaldību. Ņemot vērā arī Eurojust unikālo lomu ES līmenī, tai koordinējot smagu pārrobežu noziegumu izmeklēšanu un kriminālvajāšanu, tostarp ņemot vērā tās būtisko atbalstu kopējām izmeklēšanas grupām, būtu jānodrošina, ka Eurojust var koncentrēties uz lietām, kurās šāda koordinācija ir nepieciešama. Citās lietās, kuru izskatīšanu varētu veicināt informācijas apmaiņa un/vai tiesas dokumentu pārsūtīšana, būtu jāiesaistās citiem kanāliem, piemēram, Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklam krimināllietās (EJN). |
| --- | --- |

15.

| 16. | Padome atzinīgi vērtē nolīguma starp Eurojust un Dāniju noslēgšanu, ar ko tiek novērsts, ka Eurojust regulas nepilnīga piemērošana rada nepilnības ES tiesiskās sadarbības sistēmā. |
| --- | --- |

16.

Sadarbības uzlabošana un koordinācija ar tīkliem

| 17. | Padome norāda uz saviem 2019. gada 6. jūnija secinājumiem “Sinerģija starp Eurojust un tīkliem, ko Padome izveidojusi tiesu iestāžu sadarbības krimināllietās jomā” (OV C 207, 18.6.2019., 1. lpp.). Padome mudina Eurojust sadarbībā ar EJN, Genocīda apkarošanas tīklu, kopējām izmeklēšanas grupām (JIT) un Eiropas Tiesu iestāžu tīklu kibernoziedzības jautājumos (EJCN) īstenot minētajā dokumentā izklāstītos secinājumus, kuri jāskata kopā ar minētajiem secinājumiem pievienotajā kopīgajā dokumentā izklāstītajiem ierosinājumiem un ieteikumiem. |
| --- | --- |

17.

Resursi

| 18. | Padome norāda uz Eiropadomes 2018. gada 18. oktobra secinājumiem, kuros pausts aicinājums veikt pasākumus ar mērķi nodrošināt Eurojust – tāpat kā Eiropolam – pietiekamus resursus, tostarp ar iestāžu sadarbību un uzlabotu piekļuvi datiem, lai varētu stāties pretī jauniem izaicinājumiem, kurus rada tehnoloģiju attīstība un mainīgā drošības apdraudējuma aina. Ņemot vērā pašreizējo drošības apdraudējumu ES un tās dalībvalstīm, ko rada terorisms, migrantu kontrabanda, kibernoziegumi, cilvēku tirdzniecība un narkotiku tirdzniecība, joprojām ir vajadzīga efektīva policijas un tiesu iestāžu rīcība. Šajā sakarā Padome uzsver – lai Savienībā nodrošinātu visaptverošu drošību, drošības un krimināljustīcijas ķēde būtu jāskata kā vienots veselums. Tādēļ būtu jāatzīst visu šajā ķēdē iesaistīto dalībnieku nozīmīgums un loma, lai novērstu šķēršļus vienā ķēdes posmā un beigu beigās nepieļautu nesodāmību, kas būtu vēl ļaunāk. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Padome atzīst, ka Eurojust darba slodze pastāvīgi pieaug, tostarp tai tiek uzticēti jauni uzdevumi, piemēram, saistībā ar Tiesu iestāžu pretterorisma reģistru, plašāku sadarbību ar trešām valstīm un Regulas (ES) 2018/1727 praktisko īstenošanu. Lai gan Eurojust operatīvā darba slodze un uzdevumu apjoms ir ievērojami palielinājies, tās budžets nav pieaudzis. Turklāt Padome uzsver, ka nākamās daudzgadu finanšu shēmas kontekstā ierosinātais tiesībaizsardzības iestādēm paredzētais finanšu resursu pieaugums, kas, iespējams, var palielināt izskatāmo lietu skaitu, var arī radīt papildu ietekmi uz Eurojust darba slodzi. Padome atkārtoti uzsver – lai Eurojust varētu efektīvi veikt savus uzdevumus, svarīga ir efektīva, jaunākā un pienācīgi funkcionējoša IT infrastruktūra un lietu pārvaldības sistēma (CMS). Padome atzīst, ka šādu uzlabojumu ieviešanai ir vajadzīgi pienācīgi cilvēkresursi un finanšu resursi. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Ņemot vērā iepriekš minēto, Padome uzskata, ka Eurojust būtu jāpiešķir adekvāti resursi, tostarp to tīklu vajadzībām, kuri ir atkarīgi no Eurojust budžeta, lai nodrošinātu tās – kā būtiska ES drošības un krimināljustīcijas ķēdes dalībnieka – pienācīgu darbību un panāktu tās veiktā svarīgā stratēģiskā un operatīvā darba nepārtrauktu attīstību. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  Padomes Regula (ES) 2017/1939 (2017. gada 12. oktobris), ar ko īsteno ciešāku sadarbību Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidei

(OV L 283, 31.10.2017., 1. lpp.).

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1727 (2018. gada 14. novembris) par Eiropas Savienības Aģentūru tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās (Eurojust) un ar ko aizstāj un atceļ Padomes Lēmumu 2002/187/TI (OV L 295, 21.11.2018., 138. lpp.).

(3)  Padomes Lēmums 2005/671/TI (2005. gada 20. septembris) par informācijas apmaiņu un sadarbību attiecībā uz teroristu nodarījumiem (OV L 253, 29.9.2005., 22. lpp.).

---

Eiropas Komisija

| 9.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 412/20 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 412/20

---

Euro maiņas kurss (1)

2019. gada 6. decembris

(2019/C 412/05)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,1094 |
| JPY | Japānas jena | 120,44 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4722 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,84453 |
| SEK | Zviedrijas krona | 10,5183 |
| CHF | Šveices franks | 1,0968 |
| ISK | Islandes krona | 134,60 |
| NOK | Norvēģijas krona | 10,1235 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 25,533 |
| HUF | Ungārijas forints | 330,19 |
| PLN | Polijas zlots | 4,2772 |
| RON | Rumānijas leja | 4,7800 |
| TRY | Turcijas lira | 6,3893 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,6190 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,4618 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 8,6852 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,6886 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,5084 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 317,31 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 16,2232 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,7993 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,4390 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 15 554,41 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,6145 |
| PHP | Filipīnu peso | 56,348 |
| RUB | Krievijas rublis | 70,7441 |
| THB | Taizemes bāts | 33,645 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 4,6402 |
| MXN | Meksikas peso | 21,4658 |
| INR | Indijas rūpija | 79,0435 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,1094

JPY

Japānas jena

120,44

DKK

Dānijas krona

7,4722

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,84453

SEK

Zviedrijas krona

10,5183

CHF

Šveices franks

1,0968

ISK

Islandes krona

134,60

NOK

Norvēģijas krona

10,1235

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

25,533

HUF

Ungārijas forints

330,19

PLN

Polijas zlots

4,2772

RON

Rumānijas leja

4,7800

TRY

Turcijas lira

6,3893

AUD

Austrālijas dolārs

1,6190

CAD

Kanādas dolārs

1,4618

HKD

Hongkongas dolārs

8,6852

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,6886

SGD

Singapūras dolārs

1,5084

KRW

Dienvidkorejas vona

1 317,31

ZAR

Dienvidāfrikas rands

16,2232

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,7993

HRK

Horvātijas kuna

7,4390

IDR

Indonēzijas rūpija

15 554,41

MYR

Malaizijas ringits

4,6145

PHP

Filipīnu peso

56,348

RUB

Krievijas rublis

70,7441

THB

Taizemes bāts

33,645

BRL

Brazīlijas reāls

4,6402

MXN

Meksikas peso

21,4658

INR

Indijas rūpija

79,0435

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 9.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 412/21 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 412/21

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

Lieta M.9559 – Telefónica/Prosegur/Prosegur Alarmas España

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2019/C 412/06)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | Telefónica S.A. (Telefónica, Spānija), |
| --- | --- |

—

Telefónica S.A. (Telefónica, Spānija),

| — | Prosegur Compañía de Seguridad, S.A. (PCS, Spānija), |
| --- | --- |

—

Prosegur Compañía de Seguridad, S.A. (PCS, Spānija),

| — | Prosegur Alarmas España, S.L.U. (Prosegur Alarmas, Spānija), PCS grupas uzņēmums. |
| --- | --- |

—

Prosegur Alarmas España, S.L.U. (Prosegur Alarmas, Spānija), PCS grupas uzņēmums.

Uzņēmumi Telefónica un PCS Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta un 3. panta 4. punkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār Prosegur Alarmas.

Koncentrācija tiek veikta, iegādājoties daļas.

2.

| — | Telefónica ir pasaules mēroga telesakaru operators un mobilo sakaru tīkla pakalpojumu sniedzējs, kas darbojas ar vairākiem zīmoliem, to skaitā Movistar, O2 un Vivo. Visas Telefónica akcijas ir laistas publiskā apgrozībā, un uzņēmums ir kotēts Madrides, Ņujorkas, Limas un Buenosairesas biržā; |
| --- | --- |

—

Telefónica ir pasaules mēroga telesakaru operators un mobilo sakaru tīkla pakalpojumu sniedzējs, kas darbojas ar vairākiem zīmoliem, to skaitā Movistar, O2 un Vivo. Visas Telefónica akcijas ir laistas publiskā apgrozībā, un uzņēmums ir kotēts Madrides, Ņujorkas, Limas un Buenosairesas biržā;

| — | PCS sniedz drošības pakalpojumus uzņēmumiem, mājsaimniecībām un komersantiem. PCS darbība ir sadalīta trīs darījumdarbības virzienos, proti, signalizācijas iekārtas, drošība un skaidra nauda; |
| --- | --- |

—

PCS sniedz drošības pakalpojumus uzņēmumiem, mājsaimniecībām un komersantiem. PCS darbība ir sadalīta trīs darījumdarbības virzienos, proti, signalizācijas iekārtas, drošība un skaidra nauda;

| — | Prosegur Alarmas nodrošina signalizācijas iekārtu uzstādīšanas pakalpojumus un savienojumu ar centrālēm Spānijā. |
| --- | --- |

—

Prosegur Alarmas nodrošina signalizācijas iekārtu uzstādīšanas pakalpojumus un savienojumu ar centrālēm Spānijā.

3.

Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

4.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.9559 – Telefónica/Prosegur/Prosegur Alarmas España

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, pa faksu vai pa pastu. Lūdzam izmantot šādu kontaktinformāciju.

E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fakss +32 22964301

Pasta adrese:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

2

---

| 9.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 412/23 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 412/23

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.9653 – Pon Tyre Group / Gilde Fund V / Gundlach Automotive Corporation)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2019/C 412/07)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | Pon Tyre Group B.V. (Nīderlande), kas pieder grupai Pon (“Pon”), |
| --- | --- |

—

Pon Tyre Group B.V. (Nīderlande), kas pieder grupai Pon (“Pon”),

| — | Gilde Fund V (Nīderlande), ko pārvalda Gilde V Management B.V. (Nīderlande), |
| --- | --- |

—

Gilde Fund V (Nīderlande), ko pārvalda Gilde V Management B.V. (Nīderlande),

| — | Gundlach Automotive Corporation (Vācija), ko pašlaik pilnībā kontrolē Gilde Fund V. |
| --- | --- |

—

Gundlach Automotive Corporation (Vācija), ko pašlaik pilnībā kontrolē Gilde Fund V.

Pon un Gilde Fund V Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta un 3. panta 4. punkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār Gundlach Automotive Corporation.

Koncentrācija tiek veikta, iegādājoties daļas.

2.

| — | Pon Tyre Group B.V.: Pon Tyre Group B.V. ietilpst grupā Pon. Pon darbojas četrās dažādās uzņēmējdarbības kopās: automobiļu rūpniecība, tajā skaitā riepu izplatīšana, Pon velosipēdi, iekārtas un elektroenerģijas sistēmas, un rūpnieciskā mobilitāte, |
| --- | --- |

—

Pon Tyre Group B.V.: Pon Tyre Group B.V. ietilpst grupā Pon. Pon darbojas četrās dažādās uzņēmējdarbības kopās: automobiļu rūpniecība, tajā skaitā riepu izplatīšana, Pon velosipēdi, iekārtas un elektroenerģijas sistēmas, un rūpnieciskā mobilitāte,

| — | Gilde Fund V: Gilde Fund V ir privātkapitāla ieguldījumu sabiedrība, kas sniedz konsultācijas, pārvalda un veic ieguldījumus vidusmēra tirgus uzņēmumos, |
| --- | --- |

—

Gilde Fund V: Gilde Fund V ir privātkapitāla ieguldījumu sabiedrība, kas sniedz konsultācijas, pārvalda un veic ieguldījumus vidusmēra tirgus uzņēmumos,

| — | Gundlach Automotive Corporation: Gundlach Automotive Corporation galvenokārt nodarbojas ar riepu, riteņu disku, uzstādīto riteņu, riepu spiediena mērīšanas sistēmu (TPMS) sensoru izplatīšanu un saistītiem pakalpojumiem un nodrošina riteņu programmas un montāžas pakalpojumus oriģināliekārtu ražotājiem (OEM). |
| --- | --- |

—

Gundlach Automotive Corporation: Gundlach Automotive Corporation galvenokārt nodarbojas ar riepu, riteņu disku, uzstādīto riteņu, riepu spiediena mērīšanas sistēmu (TPMS) sensoru izplatīšanu un saistītiem pakalpojumiem un nodrošina riteņu programmas un montāžas pakalpojumus oriģināliekārtu ražotājiem (OEM).

3.

Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši procedūrai, kas paredzēta šajā paziņojumā.

4.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.9653 – Pon Tyre Group / Gilde Fund V / Gundlach Automotive Corporation

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, pa faksu vai pa pastu. Lūdzu, izmantojiet šādu kontaktinformāciju:

E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fakss +32 22964301

Pasta adrese:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

2

---

| 9.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 412/24 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 412/24

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.9586 –
  SEGRO / PSPIB / 7R Projekt 5)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2019/C 412/08)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | SEGRO plc (“SEGRO”, Apvienotā Karaliste), |
| --- | --- |

—

SEGRO plc (“SEGRO”, Apvienotā Karaliste),

| — | Public Sector Pension Investment Board (“PSPIB”, Kanāda), |
| --- | --- |

—

Public Sector Pension Investment Board (“PSPIB”, Kanāda),

| — | 7R Projekt 5 sp z o.o. (“mērķuzņēmums”, Polija). |
| --- | --- |

—

7R Projekt 5 sp z o.o. (“mērķuzņēmums”, Polija).

SEGRO un PSPIB Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē kopīgu kontroli pār visu mērķuzņēmumu. Koncentrācija tiek veikta, iegādājoties daļas.

2.

| — | SEGRO: iegādājas, apsaimnieko un attīsta modernas noliktavas un vieglās rūpniecības īpašumus vairākās ES valstīs, |
| --- | --- |

—

SEGRO: iegādājas, apsaimnieko un attīsta modernas noliktavas un vieglās rūpniecības īpašumus vairākās ES valstīs,

| — | PSPIB: iegulda neto iemaksas Kanādas valsts sektora pensiju fondos. Uzņēmums pārvalda diversificētu globālu ieguldījumu portfeli, kas ietver akcijas, obligācijas un citus fiksēta ienākuma vērtspapīrus, kā arī ieguldījumus privātajā kapitālā, nekustamajā īpašumā, infrastruktūrā, dabas resursos un privātā sektora parādsaistībās, |
| --- | --- |

—

PSPIB: iegulda neto iemaksas Kanādas valsts sektora pensiju fondos. Uzņēmums pārvalda diversificētu globālu ieguldījumu portfeli, kas ietver akcijas, obligācijas un citus fiksēta ienākuma vērtspapīrus, kā arī ieguldījumus privātajā kapitālā, nekustamajā īpašumā, infrastruktūrā, dabas resursos un privātā sektora parādsaistībās,

| — | mērķuzņēmums: loģistikas vajadzībām paredzēta nekustamā īpašuma, kas atrodas Plots 37/10, Rokcińska Street, Łódź, Polijā, īpašnieks. |
| --- | --- |

—

mērķuzņēmums: loģistikas vajadzībām paredzēta nekustamā īpašuma, kas atrodas Plots 37/10, Rokcińska Street, Łódź, Polijā, īpašnieks.

3.

Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši procedūrai, kas paredzēta šajā paziņojumā.

4.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā no šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.9586 – SEGRO / PSPIB / 7R Projekt 5

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, pa faksu vai pa pastu. Lūdzu, izmantojiet šādu kontaktinformāciju:

E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fakss +32 22964301

Pasta adrese:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

2

---

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 9.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 412/25 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 412/25

---

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

(2019/C 412/09)

Šis paziņojums publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 (1) 17. panta 5. punktu.

STANDARTA GROZĪJUMA APSTIPRINĀŠANAS PAZIŅOJUMS

“Prosecco”

PDO-IT-A0516-AM06

Paziņojuma datums: 3.9.2019.

APSTIPRINĀTA GROZĪJUMA APRAKSTS UN IEMESLI

1.   Sadaļa “Patēriņam nodotā vīna īpašības”

Apraksts: dzirkstošā vīna kategorijā papildus paveidiem “brut”, “extra dry”, “dry” un “demi sec” tiek pievienoti jauni paveidi “brut nature” un “extra brut”.

Iemesli: šis grozījums ļauj izmantot apzīmējumus “brut nature” un “extra brut” attiecībā uz dzirkstošajiem vīniem, ko tradicionāli ražo ar spēkā esošajos tiesību aktos noteiktajām atļautajām robežām atbilstošu atlikumcukuru saturu, kā arī sniegt patērētājiem plašāku informāciju par produkta iezīmēm un patēriņam nodotā vīna organoleptiskajām īpašībām, norādot paveidu “brut nature” līdz “demi-sec”.

Ir grozīts produkta specifikācijas 5. un 6. pants un vienotā dokumenta 1.4. punkts “Vīna vai vīnu apraksts”.

2.   Sadaļa “Iepakojums”

Apraksts: jāizmanto aizbāžņi, kuros korķa saturs ir vismaz 51 % (pēc svara), turklāt korķa saturam ir jābūt vismaz 51 % tajā aizbāžņa daļā, kas nonāk saskarē ar vīnu.

Iemesli: šā grozījuma mērķis ir uzlabot ar ACVN “Prosecco” apzīmēto dzirkstošo vīnu tēlu. Prasība izmantot aizbāžņus, kuros pēc svara ir vismaz 51 % korķa (tāpat arī daļā, kas nonāk saskarē ar vīnu) un līdz 49 % citu materiālu, kas ir atļauti saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem, tiek noteikta, lai aizsargātu šo produktu prestižu un ražošanas tradīciju un vienlaikus nodrošinātu, ka tiek labāk saglabātas dzirkstošā vīna īpašības.

Tiek grozīts produkta specifikācijas 8. pants, bet vienoto dokumentu šis grozījums neskar.

VIENOTS DOKUMENTS

1.   Produkta nosaukums

“Prosecco”

2.   Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN – aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3.   Vīnkopības produktu kategorijas

| 1. | Vīns |
| --- | --- |

1.

Vīns

| 4. | Dzirkstošais vīns |
| --- | --- |

4.

Dzirkstošais vīns

| 5. | Kvalitatīvs dzirkstošais vīns |
| --- | --- |

5.

Kvalitatīvs dzirkstošais vīns

| 6. | Kvalitatīvs aromātiskais dzirkstošais vīns |
| --- | --- |

6.

Kvalitatīvs aromātiskais dzirkstošais vīns

| 8. | Pusdzirkstošais vīns |
| --- | --- |

8.

Pusdzirkstošais vīns

4.   Vīna vai vīnu apraksts

“Prosecco” – vīns

Krāsa: salmdzeltena.

Smarža: izsmalcināta, raksturīga, tipiska to šķirņu vīnogām, no kā vīns gatavots.

Garša: sausa līdz pussalda, svaiga un raksturīga.

Spirta minimālā tilpumkoncentrācija: 10,50 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 14 g/l.

Ja tabulā vērtības nav norādītas, attiecīgie analītiskie parametri atbilst robežvērtībām, kuras noteiktas valsts un ES tiesību aktos.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

“Prosecco” – dzirkstošais vīns, kvalitatīvs dzirkstošais vīns, kvalitatīvs aromātiskais dzirkstošais vīns

Krāsa: dažādas intensitātes salmdzeltena, dzidra; noturīgas putas.

Smarža: izsmalcināta, raksturīga, tipiska to šķirņu vīnogām, no kā vīns gatavots.

Garša: no brut nature līdz demi-sec, svaiga un savdabīga.

Spirta minimālā tilpumkoncentrācija: 11,00 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 14 g/l.

Ja tabulā vērtības nav norādītas, attiecīgie analītiskie parametri atbilst robežvērtībām, kuras noteiktas valsts un ES tiesību aktos.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

“Prosecco” – pusdzirkstošais vīns

Krāsa: dažādas intensitātes salmu dzeltena, dzidra; redzama burbulīšu veidošanās.

Smarža: izsmalcināta, raksturīga, tipiska to šķirņu vīnogām, no kā vīns gatavots.

Garša: sausa līdz pussalda, svaiga un savdabīga.

Spirta minimālā tilpumkoncentrācija: 10,50 %.

Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 14 g/l.

To patēriņam nodoto pusdzirkstošā vīna veidu, ko tradicionāli gatavo, raudzējot pudelē, organoleptiskās īpašības var atšķirties:

krāsa: iespējama duļķainība.

Smarža: patīkama un raksturīga, iespējamas maizes garozas un rauga nianses.

Garša: sausa, augļaina garša, veidojas putas, iespējamas maizes garozas un rauga nianses.

Ja tabulā vērtības nav norādītas, attiecīgie analītiskie parametri atbilst robežvērtībām, kuras noteiktas valsts un ES tiesību aktos.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | 4 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

4 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

5.   Vīndarības metodes

a)   Galvenās vīndarības metodes

Vīndarības metode attiecībā uz to produkcijas daļu, no kā gatavo dzirkstošo vīnu vai kvalitatīvu dzirkstošo vīnu

Īpašā vīndarības metode

Tai produkcijas daļai, no kā gatavo dzirkstošo vīnu vai kvalitatīvu dzirkstošo vīnu, drīkst pievienot no ‘Chardonnay’, ‘Pinot bianco’, ‘Pinot grigio’ un ‘Pinot nero’ (baltvīna) šķirnes vīnogām iegūtus produktus vai nu atsevišķi, vai kombinācijās, nepārsniedzot 15 % īpatsvaru, ar nosacījumu, ka ‘Glera’ šķirnes vīnogas, ko izmanto vīna darīšanā, ir audzētas vīndārzos, kur audzē tikai vienas šķirnes vīnogas, vai tādos vīndārzos, kur mazāk audzētu šķirņu, kuras šajā metodē nav atļautas, īpatsvars nepārsniedz 15 %.

b)   Maksimālās ražas

“Prosecco”

18 000,0 kg vīnogu no hektāra

“Prosecco”

135,0 hl no hektāra

6.   Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Ar kontrolēto cilmes vietas nosaukumu “Prosecco” apzīmēto vīnu ražošanai izmantotās vīnogas audzē apgabalā, kurš aptver Belluno, Gorizia, Padua, Pordenone, Treviso, Trieste, Udine, Venice un Vicenza provinci.

7.   Galvenā(-ās) vīna vīnogu šķirne(-es)

‘Glera lunga B.’ – ‘Serprino’

‘Glera lunga B.’ – ‘Glera’

‘Glera B.’ – ‘Serprino’

8.   Saiknes vai saikņu apraksts

ACVN “Prosecco” – visas vīnu kategorijas

Saikni veidojošie dabas faktori

Ar nosaukumu “Prosecco” apzīmēto vīnu ražošanas apgabals atrodas Itālijas ziemeļaustrumos, un tam raksturīga līdzenumu ainava ar dažiem paugurainiem apvidiem. Šajā Veneto un Friuli reģionā izvietotajā apgabalā valda mērens klimats. Ziemeļos aukstos ziemeļu vējus aiztur Alpu kalni, bet dienvidos no Adrijas jūras pūš siroko, kas atnes pietiekami daudz nokrišņu, īpaši vasaras mēnešos, kā arī padara temperatūru mērenāku un nodrošina vīnogulājiem nepieciešamo mitrumu jauno dzinumu un vīnogu ķekaru augšanas posmā.

Vasaras beigās, kad saules gaismas daudzums ir mazāks un valdošais vējš ir bora, kas pūš no austrumiem un nenes nokrišņus, diennakts temperatūras svārstības ir ļoti lielas; vīnogas ir gandrīz nogatavojušās, un tajās ir daudz aromātisku vielu.

Ražošanas apgabalā ir minerāliem un mikroelementiem bagāta augsne. Galvenokārt sastopamas aluviālas izcelsmes augsnes, kuras pēc granulometriskā sastāva dominē putekļains māls un kurām raksturīgs stipri izteikts skelets, kas veidojies dolomīta un upes nogulumu erozijas rezultātā, tāpēc augsne ir labi drenēta.

Vēsturiskie faktori un cilvēkfaktori

Pirmie dokumenti, kuros minēts “Prosecco” vīns, ir no mūsu ēras 600. gada. Tajos aprakstīts delikāts baltvīns, kas darīts karsta apgabalos ap Triesti un īpaši “Prosecco” apgabalā.

Vēlāk šā vīna ražošana vairāk attīstījās citos reģionos, īpaši Veneto un Friuli reģiona paugurainajos apvidos.

“Prosecco” popularitātes galvenais iemesls ir tas, ka kopš 20. gadsimta sākuma prasmīgi vīnkopji ir attīstījuši labākās vīnogulāju audzēšanas sistēmas, kas ir piemērotas ļoti izturīgajai šķirnei ‘Glera’, lai samazinātu katra vīnkoka ražas noslodzi, nodrošinot, ka vīnogas pienācīgi nogatavojas un nezaudē aromātiskumu. Ir arī izstrādātas labākās vīndarības metodes, kuru pamatā ir dabiska otrējā raudzēšana, ko sākotnēji veica pudelēs, bet mūsdienās – nerūsoša tērauda tvertnēs.

Pēdējā gadsimta laikā ir izveidojies augsti kvalificētu ražošanas ekspertu – zinātnieku un tehnoloģijas speciālistu – tīkls ar mērķi pilnveidot “Prosecco” ražošanas un apstrādes metodes. Tas ir palīdzējis izkopt īpašības, pēc kurām šo vīnu pazīst un kuru dēļ to atzinīgi vērtē patērētāji gan Itālijā, gan citās valstīs. Svarīgi bija tas, ka ražotājiem bija iespēja eksperimentēt ar “Prosecco” darīšanas un otrējās raudzēšanas metodēm un uzlabot tās; pateicoties tam, ražotāji var saglabāt vīnogu aromātu vīna smaržas buķetē.

Cēloniskā saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta specifiskajām īpašībām

Izšķirīga nozīme ir mērenajam klimatam, kuram ir raksturīgas vasaras ar lietu un karstiem siroko, jo šādos apstākļos vīnogulāji augšanas sezonā var pienācīgi attīstīties.

Vīnogu nogatavošanās beigu posmā diennakts temperatūras svārstības un valdošās sausās boras veicina skābju noturību un ievērojama daudzuma aromātisko prekursoru rašanos, un tā rezultātā veidojas “Prosecco” vīnam raksturīgās ziedu un augļu notis.

Aluviālās augsnes pēc granulometriskā sastāva pārsvarā veidotas no putekļaina māla, un tās ir diezgan auglīgas. Tas nodrošina izcilu ražu apjoma ziņā, turklāt tas veicina cukuru uzkrāšanos mērenā īpatsvarā, un augsnē ir pieejami minerāli un mikroelementi, kas nepieciešami, lai vīnogām būtu sabalansēts ķīmiskais sastāvs un harmoniska smarža un garša. No šādām vīnogām var pagatavot bāzes vīnu, no kā ražo pusdzirkstošos un dzirkstošos vīnus ar mērenu spirta saturu un “Prosecco” raksturīgo svaigo, sauso un augļaino smaržas un garšas buķeti.

Apgabalā audzētajām vīnogām, it īpaši ‘Glera’ šķirnes vīnogām, ir raksturīga cukuru uzkrāšanās mērenā īpatsvarā un optimāls skābums un aromātvielu saturs (gatavības pakāpe). No tām tiek iegūts patīkami aromātisks bāzes vīns ar zemu spirta saturu, un no tā var ražot “Prosecco”.

“Prosecco” dzirkstošie un pusdzirkstošie vīni parasti ir sausi, to raksturīgās sensorās iezīmes ir dzidra, salmdzeltena krāsa un labs līdzsvars starp smalkiem burbulīšiem un noturīgām putām.

Vīna smarža ir viegla un eleganta, ar izteiktām ziedu (balto ziedu) un augļu (ābolu, bumbieru, eksotisko augļu, citrusaugļu) notīm. Garšu raksturo labs cukuru un skābo komponentu līdzsvars – dzerot jūtama izteikta garša, kam piemīt svaigums, maigums un dzīvīgums.

Lai vēl vairāk uzlabotu šā veida dzirkstošā vīna īpašības, tiek izmantota Šarmā metode, saskaņā ar kuru notiek bāzes vīna dabiska otrējā raudzēšana lielās tvertnēs vai mucās, kur “Prosecco” iegūst dzīvīgo garšu.

Pateicoties šai metodei, “Prosecco” kļūst maksimāli aromātisks un iegūst patīkami svaigo un savdabīgo garšu, kuras dēļ tas ir tik pieprasīts un augstu vērtēts vīns, ko iecienījuši patērētāji gan Itālijā, gan citur pasaulē.

Jāpiemin arī nedzirkstošais “Prosecco” vīns, ko ražo mazākā apjomā un kam ir līdzīgas smaržas un garšas īpašības kā iepriekš aprakstīto veidu vīniem; tomēr tam ir zīmīgas augļu nianses un piesātinātāka, bagātīgāka garša.

Ar ACVN “Prosecco” apzīmētos vīnus atzinīgi vērtē patērētāji gan Itālijā, gan citur pasaulē.

9.   Būtiski papildu nosacījumi (iepakošana, marķēšana, citas prasības)

ACVN “Prosecco”

Tiesiskais regulējums:

ES tiesību akts

Papildu nosacījuma veids:

atkāpe attiecībā uz ražošanu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Nosacījuma apraksts

Piemērojot Deleģētās regulas (ES) 2019/33 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā paredzēto atkāpi, visu veidu vīnu ražošanas darbības var veikt arī Verona provinces pašvaldību administratīvajās teritorijās, kuras robežojas ar noteikto ražošanas apgabalu, ar nosacījumu, ka vīnogas audzētas vīndārzos, kas 2011. gada 30. novembrī bijuši aktīvi apsaimniekoti. Turklāt šādas darbības var veikt arī citās provincēs, kas robežojas ar noteikto ražošanas apgabalu, ja ministrija piešķir attiecīgu individuālu atļauju.

Ja ministrija ir piešķīrusi attiecīgu individuālu atļauju un ja tiek ievērotas tradicionālās ražošanas vietas, pusdzirkstošā un dzirkstošā vīna ražošanā izmantotā bāzes vīna otrējo raudzēšanu var veikt arī noteiktā ģeogrāfiskā apgabala tiešā tuvumā, kā noteikts Deleģētās regulas (ES) 2019/33 5. panta 2. punktā.

ACVN “Prosecco” – papildus norādāmās ģeogrāfiskās vienības

Tiesiskais regulējums:

ES tiesību akti

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķēšanu

Nosacījuma apraksts

Saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2019/33 55. pantu un Regulas (ES) Nr. 1308/2013 120. panta 1. punkta g) apakšpunktu marķējumā nosaukumam “Prosecco” drīkst pievienot norādi “Treviso province” vai “Treviso”, “Trieste province” vai “Trieste”, “Pokrajina Trst” vai “Trst” ar nosacījumu, ka attiecīgās partijas ražotas tikai no vīnogām, kas novāktas vīndārzos, kuri atrodas attiecīgajā provincē, un produkts ir ražots un iesaiņots tajā pašā provincē, kurā audzētas vīnogas.

ACVN “Prosecco”

Tiesiskais regulējums:

ES tiesību akts

Papildu nosacījuma veids:

noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā veikta iepildīšana pudelēs

Nosacījuma apraksts

Noteikumi par vīna iepildīšanu, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā, ir noteikti saskaņā ar ES regulējumu (Regulas (ES) 2019/33 4. panta 2. punktu). Atbilstoši minētajai tiesību normai iepildīšana ir jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā, lai aizsargātu ar ACVN “Prosecco” apzīmētā vīna kvalitāti un reputāciju un lai garantētu tā izcelsmi, kā arī nodrošinātu attiecīgo pārbaužu efektivitāti. “Prosecco” vīna sevišķās īpašības un īpašības, kas saistītas ar izcelsmes ģeogrāfisko apgabalu, un nosaukuma reputāciju var aizsargāt labāk, ja vīns tiek iepildīts pudelēs ražošanas apgabalā, jo visu transportēšanas un iepildīšanas tehnisko noteikumu piemērošanu un izpildi nodrošina šā reģiona saimniecības, kurām ir nepieciešamās zināšanas un prasmes un kuras ir ieinteresētas saglabāt nopelnīto labo reputāciju. Tā kā tiek novērsti visi iespējamie riski, kas saistīti ar produkta transportēšanu uz citiem apgabaliem iepildīšanai pudelēs, izvirzītā prasība arī nodrošina vīna ražotājiem efektīvu sistēmu, kuras ietvaros kompetentās iestādes veic iepildīšanas pārbaudes. Tādējādi šis noteikums nāk par labu pašiem vīna ražotājiem, kuri rūpējas par kvalitātes un nosaukuma reputācijas saglabāšanu un ir par to atbildīgi.

Saite uz produkta specifikāciju

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/14390

---

(1)  OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.

---