# Uradni list C 422/2019

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 422 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6216. december 2019 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 422

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6216. december 2019

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SKUPNE IZJAVE |
| | Svet |
| 2019/C 422/01 | Izjava Komisije | 1 |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2019/C 422/02 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.9632 – E.ON/Berliner Stadtwerke/Tegel Energie) (
  1
  ) | 2 |
| 2019/C 422/03 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.9580 – Permira/Smith&Williamson) (
  1
  ) | 3 |
| 2019/C 422/04 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.9605 – DAK Americas/Lotte Chemical UK) (
  1
  ) | 4 |

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SKUPNE IZJAVE

Svet

2019/C 422/01

Izjava Komisije

1

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2019/C 422/02

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.9632 – E.ON/Berliner Stadtwerke/Tegel Energie) (
  1
  )

1

2

2019/C 422/03

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.9580 – Permira/Smith&Williamson) (
  1
  )

1

3

2019/C 422/04

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.9605 – DAK Americas/Lotte Chemical UK) (
  1
  )

1

4

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Svet |
| 2019/C 422/05 | Sklepi Sveta o pravicah žrtev | 5 |
| 2019/C 422/06 | Sklepi Sveta o alternativah odvzemu prostosti: uporaba kazni in ukrepov brez odvzema prostosti v kazenskem pravosodju | 9 |
| | Evropska komisija |
| 2019/C 422/07 | Menjalni tečaji eura — 13. december 2019 | 14 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

2019/C 422/05

Sklepi Sveta o pravicah žrtev

5

2019/C 422/06

Sklepi Sveta o alternativah odvzemu prostosti: uporaba kazni in ukrepov brez odvzema prostosti v kazenskem pravosodju

9

Evropska komisija

2019/C 422/07

Menjalni tečaji eura — 13. december 2019

14

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SKUPNE IZJAVE

Svet

| 16.12.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 422/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 422/1

---

Izjava Komisije

(2019/C 422/01)

Komisija meni, da je zaradi varnosti v cestnem prometu, varstva potrošnikov, zmanjševanja nastajanja odpadkov in krožnega gospodarstva pomembno, da se pnevmatike ne preskušajo samo, kadar so nove, temveč tudi, kadar so izrabljene. V ta namen bo Komisija podprla pripravo ustreznih protokolov preizkušanja v okviru Svetovnega foruma Združenih narodov za usklajevanje predpisov o vozilih. Če pa ta postopek do julija 2023 ne bo zaključen, namerava Komisija predlagati zakonodajo EU, ki bo posebej zajemala preizkušanje izrabljenih pnevmatik.

---

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 16.12.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 422/2 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 422/2

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.9632 – E.ON/Berliner Stadtwerke/Tegel Energie)

(Besedilo velja za EGP)

(2019/C 422/02)

Komisija se je 9. decembra 2019 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32019M9632. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32019M9632. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 16.12.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 422/3 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 422/3

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.9580 – Permira/Smith&Williamson)

(Besedilo velja za EGP)

(2019/C 422/03)

Komisija se je 3. decembra 2019 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32019M9580. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32019M9580. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 16.12.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 422/4 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 422/4

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.9605 – DAK Americas/Lotte Chemical UK)

(Besedilo velja za EGP)

(2019/C 422/04)

Komisija se je 3. decembra 2019 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32019M9605. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32019M9605. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

| 16.12.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 422/5 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 422/5

---

Sklepi Sveta o pravicah žrtev

(2019/C 422/05)

SVET EVROPSKE UNIJE,

SKLICUJOČ SE NA POMEMBEN NAPREDEK, DOSEŽEN PRI OBLIKOVANJU CELOVITEGA OKVIRA EU NA PODROČJU PRAVIC ŽRTEV,

POUDARJAJOČ POMEN NADALJNJEGA RAZVOJA TEGA OKVIRA TER NJEGOVEGA NEMOTENEGA IN UČINKOVITEGA IZVAJANJA OB SODELOVANJU VSEH ZADEVNIH ZAINTERESIRANIH STRANI,

(1)

PONOVNO OPOZARJA na novi strateški načrt Evropske unije, v skladu s katerim je zaščita državljanov in svoboščin ključna prednostna naloga pri ukrepanju Unije v obdobju 2019-2024. Evropski svet je ponovno potrdil, da mora biti Evropa prostor, v katerem se ljudje počutijo svobodni in varni.

(2)

IZRAŽA zadovoljstvo nad delom Komisije, usmerjenim v nadaljnje izboljševanje pravic žrtev, pa tudi v opredeljevanje ustreznih izboljšav na področju dostopa žrtev do odškodnine. Poleg tega meni, da poročilo „Krepitev pravic žrtev: od odškodnine do zadoščenja – Za novo strategijo EU za pravice žrtev za obdobje 2020–2025“ (1) zagotavlja dobro podlago za prihodnje delo.

(3)

PRIZNAVA pomembno delo, ki ga je opravila Agencija Evropske unije za temeljne pravice, zlasti z raziskavami in anketami o odkrivanju in odpravljanju pomanjkljivosti v zvezi s pravicami žrtev, na primer sklop štirih poročil o pravicah žrtev nasilnih kaznivih dejanj, objavljen aprila 2019. Na podlagi stališč, predstavljenih v navedenih poročilih, je po mnenju Sveta očitno, da so potrebni ukrepi za izboljšanje dostopa žrtev do sodnega varstva in odškodnine.

(4)

PONOVNO OPOZARJA na prejšnje sklepe Sveta o žrtvah terorizma (2) in preprečevanju vseh oblik nasilja nad ženskami in dekleti, tudi pohabljanja ženskih spolnih organov, in boj proti njim, sprejete maja 2014 (3).

(5)

PRIZNAVA konkretne rezultate dela, ki ga v okviru horizontalnega mandata opravlja koordinator EU za boj proti trgovini z ljudmi, v skladu s členom 20 direktive EU o boju proti trgovini z ljudmi, tudi v zvezi z dostopom do pravic žrtev trgovine z ljudmi in njihovim uveljavljanjem ter v zvezi s sporočilom iz leta 2017 „Poročilo o ukrepih na podlagi strategije EU za odpravo trgovine z ljudmi in opredelitev nadaljnjih konkretnih ukrepov“.

(6)

MENI, da je zlasti treba nadaljevati in izboljšati prizadevanja za krepitev pravic žrtev v Evropski uniji. V ta namen bi bilo treba v kratkem zaključiti potekajoče ocenjevanje izvajanja najnovejših pravnih instrumentov, kot sta Direktiva (EU) 2017/541 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2017 o boju proti terorizmu (4) in Direktiva 2012/29/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj ter o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2001/220/PNZ (5). Svet meni, da je upravičeno nadaljevati razvoj politike Evropske unije za žrtve v skladu z najnovejšimi relevantnimi predpisi EU ter glede na potrebe in pravice žrtev.

(7)

MENI, da je vrnitev zamrznjenega premoženja žrtvi v skladu z Uredbo (EU) 2018/1805 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. novembra 2018 o vzajemnem priznavanju sklepov o začasnem zavarovanju in sklepov o odvzemu (6) pomembno sredstvo za priznanje statusa žrtve.

(8)

POUDARJA, da je treba izboljšati uveljavljanje predpisov v zvezi s pravicami žrtev v najboljših praksah v državah članicah. Pomembno je, da žrtve vedo, da lahko svoje pravice uveljavljajo v praksi ne glede na to, v kateri državi je bilo storjeno kaznivo dejanje. Dostop žrtev do pravic je treba zagotoviti z učinkovitejšim obveščanjem žrtev na vse ustrezne načine. Poleg tega je treba celovito in stalno podpirati usposabljanje in strokovno znanje ljudi, ki se pri delu srečujejo z žrtvami.

(9)

POUDARJA pomen financiranja EU za spodbujanje uveljavljanja pravic žrtev kaznivih dejanj v državah članicah. Po mnenju Sveta je nujno, da se možnost financiranja ukrepov in pobud za izboljšanje pravic žrtev vključi v program za pravosodje, program za pravice in vrednote ter sklad za notranjo varnost iz večletnega finančnega okvira Unije za obdobje 2021–2027.

(10)

PRIZNAVA, da so zadeve, povezane s pravicami žrtev, medinstitucionalne, medvladne in večdimenzionalne ter zahtevajo usklajevanje. Pri razvoju usklajevanja na ravni EU je treba pred obravnavo možnosti za vzpostavitev novih struktur za usklajevanje ali spremembo obstoječih nalog oceniti izkušnje, pridobljene v zvezi z nalogami, povezanimi z usklajevanjem. Predvsem bi se bilo treba izogniti prekrivanju z obstoječimi mandati in okviri za usklajevanje na ravni EU, vzpostavljenimi v skladu z zakonodajo EU. Pomembno je, da EU dejavno spodbuja čezmejno sodelovanje med državami članicami, kljub temu pa bi morale za nacionalne strukture za usklajevanje ostati izključno pristojne države članice.

(11)

UGOTAVLJA, da se kljub znatnim prizadevanjem za zagotovitev uporabe pravil in spoštovanja pravic v kibernetskem prostoru na spletu še naprej vse intenzivneje pojavljajo različne oblike kibernetske kriminalitete in škodljivega vedenja, kar pomeni, da je treba zagotoviti zaščito žrtvam, ki so oškodovane zaradi čezmejnih kršitev temeljnih pravic, ekonomskih izgub, kraje identitete ali oškodovanja ugleda.

(12)

MENI, da je treba okrepiti sodelovanje na ravni EU in nacionalni ravni. Sodelovanje med državami članicami in njegovo učinkovitost je treba izboljšati z uporabo obstoječih mrež EU. Razmisliti bi bilo mogoče o sodelovanju med Evropsko mrežo za pravice žrtev (v nadaljnjem besedilu: EMPŽ) (7) in drugimi ustreznimi mrežami EU, na primer Evropsko pravosodno mrežo (8) in Evropsko mrežo za preprečevanje kriminala (9). Svet poleg tega meni, da bi lahko sestanke centralnih služb za stike, določenih v direktivi o odškodnini, organizirali bolj redno, na primer v zvezi s sestanki/dejavnostmi EMPŽ. Dejavno je treba spodbujati partnerstva z organizacijami in/ali drugimi akterji, ki žrtvam nudijo podporne storitve, da bi se stališče žrtev odločno priznalo in bi okrepili podporo zanje.

(13)

MENI, da odškodnina za škodo, povzročeno žrtvam kaznivih dejanj, spada med temeljne pravice žrtev, Medtem ko je za dejansko izplačilo odškodnine žrtvam odgovoren predvsem storilec kaznivega dejanja, pa bi si bilo treba v bližnji prihodnosti prizadevati zlasti za izboljšanje učinkovitosti dostopa žrtev do državne odškodnine, kot je določeno v določbah o nacionalnih shemah odškodnin iz Direktive Sveta 2004/80/ES z dne 29. aprila 2004 o odškodnini žrtvam kaznivih dejanj (v nadaljnjem besedilu: direktiva o odškodnini) (10). S tem se bo izboljšal zlasti položaj žrtev nasilnih naklepnih kaznivih dejanj.

(14)

MENI, da bi bilo treba za izboljšanje dostopa žrtev do odškodnine razmisliti o ustreznih ukrepih. Med temi ukrepi bi lahko bila tudi okrepitev sodelovanja na nacionalni ravni in ravni EU. Lahko bi razmislili tudi o morebitni reviziji direktive o odškodnini, odvisno od izida trenutnega ocenjevanja. Pri morebitni reviziji bi morali med drugim dodatno opredeliti naloge nacionalnih služb za stike. Poleg tega bi bilo treba zaradi preučitve prihodnjih ukrepov na področju dostopa žrtev do odškodnine zagotoviti več informacij v zvezi s težavami pri izvajanju direktive o odškodnini. Potrebnih je tudi več informacij o nacionalnih merilih za odškodnine in opredelitvi nasilnih naklepnih kaznivih dejanj v državah članicah.

(15)

POUDARJA, da mora odškodnina še naprej biti denarna, da bi lahko poenostavili sheme državnih odškodnin in ustrezno upoštevali razlike med državami članicami. Države članice bi si morale prizadevati zagotoviti ustrezno podporo in zaščito žrtvam, da te ob zahtevanju odškodnine ne bi bile izpostavljene sekundarni viktimizaciji. Svet meni, da uskladitev odškodnin in shem državnih odškodnin ni mogoča, vendar pa bi lahko preučili, ali bi se lahko do določene mere uskladila opredelitev žrtev, ki so upravičene do državne odškodnine.

EVROPSKA KOMISIJA NAJ:

1.

PRIPRAVI strategijo EU za pravice žrtev za obdobje 2020–2024. Strategija bi morala biti celovita in zajemati vse žrtve kaznivih dejanj, s posebnim poudarkom na žrtvah nasilnih kaznivih dejanj. Vključevati bi morala sistematičen pristop za zagotovitev učinkovitega dostopa žrtev do pravnega varstva in odškodnine.

2.

V strategijo VKLJUČI naslednje ukrepe: spodbujanje najboljših praks med državami članicami glede načinov izboljšanja dostopa žrtev do informacij, podpore in zaščite, nove praktične pobude za usposabljanje ter usklajevanje in krepitev dejavnosti obstoječih mrež EU, kot sta evropska mreža za pravice žrtev in mreža nacionalnih služb za stike, vzpostavljenih na podlagi člena 16 direktive o odškodnini. V zvezi s tem naj Komisija oceni dejavnosti in vrednost EMPŽ in mreže nacionalnih služb za stike ter preuči, ali bi bilo primerno, da se ti dve mreži združita.

3.

V okviru navedene strategije OCENI obstoječi zakonodajni okvir o pravicah žrtev. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti pregledu pravil EU o odškodninah, na primer direktive o odškodnini. Treba bi bilo preučiti tudi učinke Okvirnega sklepa Sveta 2005/214/PNZ z dne 24. februarja 2005 o uporabi načela vzajemnega priznavanja denarnih kazni (11) na dostop žrtev do odškodnine.

4.

POZOVE Eurojust, Agencijo Evropske unije za temeljne pravice, Evropski inštitut za enakost spolov in EMPŽ, da preučijo vprašanje, kako bi lahko izboljšali sodelovanje in izmenjavo informacij med pristojnimi organi v zvezi z žrtvami nasilnih kaznivih dejanj v čezmejnih primerih. Poleg tega bi svoj prispevek lahko dali tudi Evropska mreža institucij za izobraževanje v pravosodju in Agencija Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj.

5.

V CELOTI IZKORISTI instrumente financiranja EU za spodbujanje pravic žrtev kaznivih dejanj in za dejavno širjenje informacij o možnostih financiranja EU, katerih cilj je izboljšanje pravic žrtev v državah članicah.

DRŽAVE ČLANICE NAJ:

1.

ZAGOTOVIJO popoln in pravilen prenos ter učinkovito izvajanje obstoječe zakonodaje EU o pravicah žrtev v praksi.

2.

IZPOLNIJO zavezo za izvajanje ukrepov, dogovorjenih v nedavno sprejetih sklepih Sveta na področju pravic žrtev.

3.

ZAGOTOVIJO, da nacionalni organi za odškodnine po potrebi sodelujejo pri nacionalnih in dvostranskih ukrepih ter na sestankih nacionalnih služb za stike, da bi okrepili sodelovanje.

4.

ZAGOTOVIJO celovit in celosten pristop do pravic žrtev, v katerega bodo vključeni vsi akterji, ki bi lahko prišli v stik z žrtvami, in bo vključeval dostop žrtev do informacij o njihovih pravicah, podpori zanje in njihovi zaščiti v skladu s potrebami posameznih žrtev.

5.

ZAGOTOVIJO nacionalne politike za odškodnine, ki vključujejo dostop žrtev do odškodnine, in po potrebi pripravijo ukrepe za boljše delovanje teh politik. Pri tem razvoju lahko med drugim preučijo, kako bi lahko izboljšali možnosti za uporabo nove tehnologije, da bi zagotovili boljše obveščanje žrtev o odškodninah. Informacije bi morale biti interaktivne, prijazne in dostopne vsem uporabnikom. Države članice bi morale razmisliti o tem, da bi bile te informacije, ki so dostopne v nacionalnih jezikih, prevedene vsaj v angleščino. Zaželeno je, da države članice razvijajo elektronske storitve in uporabnikom prijazne obrazce za vložitev zahtevka za odškodnino.

6.

KREPIJO ozaveščenost uradnikov, ki bi lahko prišli v stik z žrtvami, o shemah državnih odškodnin, med drugim tako, da jim zagotovijo usposabljanje. Poleg tega naj države članice razmislijo o tem, ali bi bilo treba usposabljanje na podlagi člena 25 direktive o pravicah žrtev zagotoviti tudi organom za odškodnine.

7.

V CELOTI IZKORISTIJO instrumente financiranja EU za spodbujanje pravic žrtev kaznivih dejanj, med drugim z oblikovanjem in vzpostavitvijo interaktivnih in uporabnikom prijaznih nacionalnih spletišč, telefonskih številk za pomoč uporabnikom in mobilnih aplikacij za organe za odškodnine v državah članicah.

---

(1)  To poročilo je v dokumentu 8629/19.

1

(2)  Dok. 9719/18.

2

(3)  Dok. 9543/14.

3

(4)  UL L 88, 31.3.2017, str. 6.

4

(5)  UL 315, 14.11.2012, str. 57.

5

(6)  UL L 303, 28.11.2018, str. 1.

6

(7)  Z vzpostavitvijo EMPŽ so bili implementirani sklepi Sveta o vzpostavitvi neformalne evropske mreže za pravice žrtev, sprejeti junija 2016 (dok. 9997/16).

7

(8)  Sklep Sveta 2008/976/PNZ z dne 16. decembra 2008 o Evropski pravosodni mreži (UL L 348, 24.12.2008, str. 130).

8

(9)  Sklep Sveta 2009/902/PNZ z dne 30. novembra 2009 o ustanovitvi Evropske mreže za preprečevanje kriminala (EUCPN) in razveljavitvi Sklepa 2001/427/PNZ (UL L 321, 8.12.2009, str. 44).

9

(10)  UL L 261, 6.8.2004, str. 15.

10

(11)  UL L 76, 22.3.2005, str. 16.

11

---

| 16.12.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 422/9 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 422/9

---

Sklepi Sveta o alternativah odvzemu prostosti: uporaba kazni in ukrepov brez odvzema prostosti v kazenskem pravosodju

(2019/C 422/06)

Uvod

| 1. | V skladu z Novo strateško agendo za obdobje 2019–2024, ki jo je 20. junija 2019 sprejel Evropski svet, je zaščita državljanov in državljank ter svoboščin ena od poglavitnih prednostnih nalog v naslednjem institucionalnem ciklu. Evropska unija se je zavezala, da bo nadaljevala in krepila boj proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu ter izboljšala sodelovanje. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Za zaščito državljanov in zagotavljanje varnosti so pomembni učinkoviti sistemi kazenskih sankcij. Kazenske sankcije in ukrepi, ki se uporabljajo, ter način, kako se izvršujejo, prispevajo k preprečevanju ponovitve kaznivih dejanj, s tem pa vplivajo na varnost v družbi. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Izvrševanje kazenskih sankcij in ukrepov bi moralo temeljiti na znanju, pridobljenem na podlagi ustreznih raziskav, ki kažejo, da uporabljene sankcije in ukrepi zmanjšujejo stopnjo ponovitve kaznivih dejanj in spodbujajo varnost. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Huda kazniva dejanja zahtevajo ustrezen odziv, odvzem prostosti pa je nujen instrument sistemov kazenskih sankcij. Vendar obstaja široko soglasje, da bi se moralo odvzem prostosti uporabiti le v skrajnem primeru (načelo ultima ratio) (1). Uporaba sankcij in ukrepov brez odvzema prostosti, kadar je to primerno in ob upoštevanju posameznih okoliščin primera, ima lahko več prednosti, kar potrjujejo dolgoletne raziskave. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Pomembna vloga alternativ odvzemu prostosti je podpiranje socialne rehabilitacije in reintegracije storilca, kar je eden ključnih ciljev uporabe takih ukrepov (2). Ti alternativni ukrepi imajo tudi več drugih koristi, zlasti zato, ker zmanjšujejo stopnjo ponovitve kaznivih dejanj in posledično povečujejo javno varnost. Uporabijo se lahko v interesu storilca, pa tudi v interesu žrtev, morebitnih prihodnjih žrtev in družbe nasploh. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Alternative odvzemu prostosti obstajajo v vseh državah članicah, na primer v obliki odložitve kazni zapora, dela v korist skupnosti, denarnih kazni in elektronskega nadzora. Poleg tega bo razvoj tehnologije in digitalizacije v prihodnosti morda prispeval k učinkovitejšemu sistemu sankcij in ukrepov brez odvzema prostosti. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Pri tem je zlasti pomembno tudi, da se upoštevajo žrtve kaznivih dejanj. Kazniva dejanja, primerna za poravnavo, je mogoče z obnavljalno pravičnostjo obravnavati drugače, s priznavanjem vloge žrtve in širše družbe ter s poudarkom na odpravljanju škode, ki jo je povzročil storilec kaznivega dejanja. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Odvzem prostosti se ne uporablja le kot kazenska sankcija, temveč se pogosto uporablja tudi v predhodnem postopku. Zato bi bilo treba o alternativah odvzemu prostosti razmišljati v celotni verigi kaznovalnega prava. |
| --- | --- |

8.

| 9. | V konkretnih primerih o tem, katera sankcija ali ukrep je primeren, določajo pristojni organi. Bolj splošno pa države članice lahko preučijo, kakšne koristi ima uporaba sankcij in ukrepov brez odvzema prostosti v celotnem kazenskem postopku, ter spodbujajo njihovo uporabo, če se oceni, da je to potrebno in učinkovito. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Sistem kazenskih sankcij spada v pristojnost držav članic, sistemi pa se med državami članicami razlikujejo. Zato bi se morali na ravni EU osredotočiti na nezakonodajne ukrepe. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Poleg navedenih koristi se pričakuje, da bi širša uporaba sankcij in ukrepov brez odvzema prostosti prispevala tudi k reševanju vprašanj, povezanih s prenatrpanostjo zaporov, neprimernimi razmerami v zaporih, radikalizacijo v zaporu in ovirami pri vzajemnem priznavanju v kazenskih zadevah; to pa so vprašanja, s katerimi so se v zadnjih letih ukvarjali številni forumi EU. |
| --- | --- |

11.

Alternative odvzemu prostosti – ozadje politike

| 12. | Z vprašanjem alternativ odvzemu prostosti se EU ekplicitno ali implicitno ukvarja že več let. V Haaškem programu iz leta 2004 in Stockholmskem programu iz leta 2009 je bilo ugotovljeno, da so odvzem prostosti in njegove alternative pomembno vprašanje za pravosodno politiko. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Komisija je leta 2011 predstavila zeleno knjigo z naslovom „Uporaba kazenskopravne zakonodaje EU na področju pripora“ (3). V zeleni knjigi je med drugim zapisano, da bo brez nadaljnjega prizadevanja za izboljšanje razmer v zavodih za prestajanje kazni zapora ter za spodbujanje alternativ odvzemu prostosti med državami članicami morda težko vzpostaviti tesnejše pravosodno sodelovanje. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Evropski parlament je v resoluciji z dne 5. oktobra 2017 o zaporniških sistemih in razmerah v zaporih (4) opozoril, da je prezasedenost zaporov v Evropi zelo pogosta, vendar povečanje zmogljivosti zaporov ni edina rešitev za prezasedenost zaporov. Parlament je tudi vztrajal, da bi bilo treba učinkovito dolgoročno upravljanje kazenskih sistemov izvajati z zmanjšanjem števila zapornikov s pogostejšo uporabo kazni brez odvzema prostosti. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Poleg tega so bile v sklepih Sveta o krepitvi odzivanja kazenskega pravosodja na radikalizacijo, ki vodi v terorizem in nasilni ekstremizem z dne 20. novembra 2015 (5), alternative odvzemu prostosti v vseh fazah postopka omenjene kot ukrep, o katerem bi bilo treba razmisliti pri odzivanju kazenskega pravosodja na radikalizacijo. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah v Uniji v skladu s členom 82(1) PDEU temelji na načelu vzajemnega priznavanja sodb in sodnih odločb. Načelo vzajemnega priznavanja temelji na medsebojnem zaupanju med državami članicami. Sodišče Evropske unije je v sodbi z dne 5. aprila 2016, Aranyosi in Căldăraru (6), navedlo, da lahko slabe razmere v zaporih v državah članicah skrhajo medsebojno zaupanje in ogrozijo vzajemno priznavanje, ter poudarilo, da je nečloveško ali ponižujoče ravnanje ali kaznovanje prepovedano z Listino o temeljnih pravicah. Po tej sodbi je Svet med avstrijskim predsedovanjem Svetu decembra 2018 sprejel sklepe z naslovom „Spodbujanje vzajemnega priznavanja s krepitvijo medsebojnega zaupanja“ (7). V teh sklepih so bile države članice pozvane, naj uvedejo zakonodajo, ki bo v ustreznih primerih omogočala, da namesto odvzema prostosti uporabijo alternativne ukrepe, da bi zmanjšale zasedenost v zavodih za prestajanje kazni zapora, ter s tem prispevajo k socialni rehabilitaciji in se soočijo z dejstvom, da medsebojno zaupanje pogosto rušijo slabe razmere v objektih za prestajanje kazni zapora in problem prenatrpanosti zaporov. Sodišče je zahteve iz sodbe v zadevi Aranyosi in Căldăraru dodatno pojasnilo v nedavni sodbi v zadevi Dorobantu (8). |
| --- | --- |

16.

| 17. | Svet Evrope že dolgo obravnava vprašanja, povezana z odvzemom prostosti, in uporabo sankcij in ukrepov brez odvzema prostosti, in to področje prav tako zelo dobro pozna. Zato bi EU lahko koristilo tesnejše sodelovanje s Svetom Evrope pri tem vprašanju. |
| --- | --- |

17.

Nadaljnji koraki

| 18. | Ministri in ministrice za pravosodje in notranje zadeve so na seji julija 2019 priznali, da je treba obravnavati zapletena vprašanja v zvezi z razmerami v zaporih, prenatrpanostjo zaporov, radikalizacijo v zaporih in tudi sodelovanjem v kazenskih zadevah. Poudarili so tudi, da je treba v prihodnjih letih v državah članicah okrepiti uporabo alternativ odvzemu prostosti, pri tem so pa poudarili koristi, ki jih ima lahko njihova uporaba. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Napredek, ki je bil v državah članicah že dosežen v zvezi z uporabo alternativ odvzemu prostosti, tako v postopku pred sojenjem kot po njem. Nadaljnje povečanje uporabe sankcij in ukrepov brez odvzema prostosti kot alternativ odvzemu prostosti v celotnem kazenskem postopku, kadar je to primerno, bi moralo biti skupni cilj v vsej EU v naslednjih letih. |
| --- | --- |

19.

| 20. | V devetem krogu medsebojnih ocenjevanj bosta med drugim analizirana okvirni sklep o spremljevalnih ukrepih in alternativnih sankcijah (2008/947/PNZ) in evropski nalog za nadzor (2009/829/PNZ) ter zbrane dragocene informacije o razlogih, zakaj je bila uporaba teh instrumentov doslej omejena. Vendar je treba zbrati širše informacije o uporabi sankcij in ukrepov brez odvzema prostosti v državah članicah ter razpravljati o različnih koristih, ki bi jih lahko imeli. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Izmenjava najboljših praks je koristen način, kako se lahko države članice učijo druga od druge in izboljšajo svojo zakonodajo, postopke in prakse. EU lahko prav tako izkoristi tesnejše sodelovanje s Svetom Evrope in drugimi ustreznimi organizacijami. |
| --- | --- |

21.

SVET EVROPSKE UNIJE JE ZATO SKLENIL NASLEDNJE:

I.   Ukrepi, ki jih je treba sprejeti na nacionalni ravni

| 1. | Države članice naj preučijo možnosti za okrepitev, kjer je to primerno, uporabe sankcij in ukrepov brez odvzema prostosti, kot so odložitev kazni zapora, delo v korist skupnosti, denarne kazni in elektronski nadzor in podobni ukrepi, ki temeljijo na nastajajočih tehnologijah. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Države članice naj razmislijo o tem, da bi omogočile uporabo različnih oblik zgodnjega ali pogojnega odpusta. Cilj je bolje pripraviti storilce na ponovno vključitev v družbo in preprečiti ponovitev kaznivih dejanj. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Države članice naj preučijo obseg in koristi uporabe obnavljalne pravičnosti. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Države članice naj v svoji zakonodaji določijo možnost uporabe ukrepov brez odvzema prostosti tudi v predhodnem kazenskem postopku. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Države članice naj zagotovijo, da so informacije o zakonodaji glede sankcij in ukrepov brez odvzema prostosti brez težav na voljo pravosodnim delavcem v celotnem kazenskem postopku. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Države članice naj ozaveščajo pravosodne delavce o koristih alternativ odvzemu prostosti, pa tudi o razpoložljivosti in tehničnih značilnostih obstoječih orodij, kot je elektronsko spremljanje. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Države članice naj zagotovijo usposabljanje za pravosodne delavce o uporabi alternativ odvzema prostosti, vključno z obnavljalno pravičnostjo, in o obstoječih priporočilih, ki jih je na to temo oblikoval Svet Evrope. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Države članice naj razvijejo ali izboljšajo usposabljanje za osebje v zaporih in osebje, odgovorno za pogojni odpust, sodnike, tožilce in zagovornike v zvezi z vsebino in uporabo okvirnih sklepov o spremljevalnih ukrepih in alternativnih sankcijah (2008/947/JHA) ter o evropskem nalogu za nadzor (2009/829/JHA) ter povečajo ozaveščenost o obsegu uporabe sankcij in ukrepov brez odvzema prostosti v celotnem kazenskem postopku. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kar zadeva uporabo alternativ odvzemu prostosti, naj države članice posebno pozornost namenijo potrebam ranljivih oseb, kot so otroci, invalidi ter nosečnice in ženske po porodu. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Države članice naj izboljšajo zbiranje podatkov o uporabi sankcij in ukrepov brez odvzema prostosti ter o uporabi okvirnih sklepov o spremljevalnih ukrepih in alternativnih sankcijah (2008/947/JHA) ter o evropskem nalogu za nadzor (2009/829/JHA). |
| --- | --- |

10.

| 11. | Države članice naj izboljšajo zmogljivosti služb za pogojno obsodbo, vključno z nadzorom nad sankcijami brez odvzema prostosti. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Države članice naj si med seboj in s Komisijo izmenjujejo najboljše prakse v zvezi z vsemi vidiki sankcij in ukrepov brez odvzema prostosti, da bi se učili drug od drugega. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Države članice naj si prav tako še naprej prizadevajo za izboljšanje razmer v zaporih, preprečevanje prenatrpanosti zaporov in spodbujanje ponovnega vključevanja storilcev kaznivih dejanj v družbo, ob upoštevanju učinka na zmanjševanje povratništva in tveganja radikalizacije v zaporih. |
| --- | --- |

13.

II.   Ukrepi, ki jih je treba sprejeti na ravni EU

| 1. | Komisija naj preuči možnosti za spodbujanje uporabe sankcij in ukrepov brez odvzema prostosti v svojem programu dela ter poveča ozaveščenost o koristih sankcij in ukrepov brez odvzema prostosti med oblikovalci politik in izvajalci. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Komisija naj oceni, ali je treba izvesti primerjalno študijo, v kateri bo analizirala uporabo sankcij in ukrepov brez odvzema prostosti v vseh državah članicah, da bi podprla razširjanje najboljših nacionalnih praks. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Komisija naj še naprej krepi izvajanje obeh okvirnih sklepov EU o spremljevalnih ukrepih in alternativnih sankcijah (2008/947/JHA) ter o evropskem nalogu za nadzor (2009/829/JHA), pri čemer naj upošteva informacije, zbrane v devetem krogu medsebojnega ocenjevanja. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Komisija naj prek Evropske mreže institucij za izobraževanje v pravosodju (EJTN) razvije usposabljanje za sodnike in tožilce ter za osebje v zaporih in osebje, odgovorno za pogojni odpust, na ravni EU prek evropskih akademij za usposabljanje v zaporih (EPTA), ki se trenutno financirajo iz program za pravosodje. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Komisija naj organizira redne strokovne sestanke o odvzemu prostosti ter sankcijah in ukrepih brez odvzema prostosti, da bi spodbudila izmenjavo najboljših praks v zvezi z nacionalnimi politikami in praksami na tem področju med strokovnjaki in izvajalci iz vseh držav članic. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Komisija naj preuči možnosti za financiranje držav članic za nadaljnji razvoj služb za pogojno obsodbo, vključno z nadzorom nad sankcijami in ukrepi brez odvzema prostosti, ter izboljša zavode za prestajanje kazni zapora. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Komisija naj še naprej podpira Evropsko organizacijo za zaporne in prevzgojne zavode (EuroPris), Evropsko konfederacijo za pogojne obsodbe (CEP) in Evropski forum za restorativno pravičnost (EFRJ), ki se trenutno financirajo iz programa za pravosodje. Preuči naj možnosti za tesnejše sodelovanje s temi organizacijami, zlasti s podpiranjem dela CEP pri zbiranju podatkov o alternativah odvzemu prostosti v državah članicah. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Evropska pravosodna mreža (EJN) naj na sestankih nadaljuje razprave o uporabi okvirnih sklepov o spremljevalnih ukrepih in alternativnih sankcijah (2008/947/JHA) ter o evropskem nalogu za nadzor (2009/829/JHA). Cilj je opredeliti ovire za praktično uporabo instrumentov in poiskati načine, kako povečati uporabo takih instrumentov. |
| --- | --- |

8.

| 9. | EJN naj še naprej redno posodablja Evropski pravosodni atlas. |
| --- | --- |

9.

| 10. | EJN naj preuči možnost zbiranja informacij na svojem spletnem mestu o različnih sankcijah in ukrepih brez odvzema prostosti v posamezni državi članici. V ta namen se lahko preuči sodelovanje s katero koli ustrezno organizacijo, vključno z Evropsko konfederacijo za pogojne obsodbe (CEP). |
| --- | --- |

10.

III.   Ukrepi za tesnejše sodelovanje s Svetom Evrope in drugimi ustreznimi organizacijami.

| 1. | EU bi morala tesno sodelovati s Svetom Evrope in drugimi ustreznimi organizacijami, da bi našli sinergije v zvezi z delom na področju odvzema prostosti ter uporabe sankcij in ukrepov brez odvzema prostosti. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Komisija in države članice naj tesneje sodelujejo s Svetom Evrope in drugimi ustreznimi organizacijami, da bi se povečala ozaveščenost o koristih uporabe sankcij in ukrepov brez odvzema prostosti. Komisija naj še naprej sodeluje s Svetom Evrope, tako da finančno podpira zbiranje statističnih podatkov na področju zaporne kazni in pogojne obsodbe (statistični podatki SPACE) ter delovanje EU mreže državnih preventivnih mehanizmov. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Komisija in države članice naj preučijo načine za spodbujanje razširjanja besedil Sveta Evrope za določanje standardov, ustrezne sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice in priporočil odbora CPT v zvezi z odvzemom prostosti ter uporabo sankcij in ukrepov brez odvzema prostosti. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Glej npr. točko 4 uvodnih izjav Priporočila Rec (2006) 2 Odbora ministrov Sveta Evrope državam članicam o evropskih zaporniških pravilih: „Nikomur se ne sme odvzeti prostosti razen v skrajnem primeru in v skladu s postopkom, ki je predpisan z zakonom“. Na ta priporočila se je Evropsko sodišče za človekove pravice v svoji sodni praksi sklicevalo več kot tisočkrat.

(2)  Glej tudi sklepe Sveta z dne 8. marca 2018: Spodbujanje uporabe alternativ prisilnim kaznim za storilce, odvisne od drog, dok. 6931/18, strategijo Evropske unije na področju drog (2013–2020) (UL C 402, 29.12.2012, str. 1) in Akcijski načrt EU za boj proti drogam (2017–2020) (UL C 215, 5.7.2017, str. 21).

(3)  COM (2011) 327 final.

(4)  A8-0251/2017.

(5)  Dokument 14419/15 z dne 20. novembra 2015.

(6)  Sodba z dne 5. aprila 2016 v združenih zadevah Aranyosi in Căldăraru, C-404/15 in C-659/15.

(7)  UL C 449, 13.12.2018, str. 6.

(8)  Sodba z dne 15. oktobra 2019 v zadevi C-128/18, Dorobantu, v kateri je Sodišče pojasnilo zahteve za izvršitveni pravosodni organ v zadevah, povezanih z evropskim nalogom za prijetje in postopkom predaje med državami članicami.

---

Evropska komisija

| 16.12.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 422/14 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 422/14

---

Menjalni tečaji eura (1)

13. december 2019

(2019/C 422/07)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,1174 |
| JPY | japonski jen | 122,43 |
| DKK | danska krona | 7,4731 |
| GBP | funt šterling | 0,83508 |
| SEK | švedska krona | 10,4490 |
| CHF | švicarski frank | 1,0982 |
| ISK | islandska krona | 137,00 |
| NOK | norveška krona | 10,0630 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,508 |
| HUF | madžarski forint | 328,85 |
| PLN | poljski zlot | 4,2726 |
| RON | romunski leu | 4,7795 |
| TRY | turška lira | 6,4822 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6159 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4712 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,7062 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6873 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5106 |
| KRW | južnokorejski won | 1 308,97 |
| ZAR | južnoafriški rand | 16,1393 |
| CNY | kitajski juan | 7,7900 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,4398 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 626,84 |
| MYR | malezijski ringit | 4,6199 |
| PHP | filipinski peso | 56,441 |
| RUB | ruski rubelj | 69,9930 |
| THB | tajski bat | 33,729 |
| BRL | brazilski real | 4,5664 |
| MXN | mehiški peso | 21,2518 |
| INR | indijska rupija | 79,0610 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,1174

JPY

japonski jen

122,43

DKK

danska krona

7,4731

GBP

funt šterling

0,83508

SEK

švedska krona

10,4490

CHF

švicarski frank

1,0982

ISK

islandska krona

137,00

NOK

norveška krona

10,0630

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,508

HUF

madžarski forint

328,85

PLN

poljski zlot

4,2726

RON

romunski leu

4,7795

TRY

turška lira

6,4822

AUD

avstralski dolar

1,6159

CAD

kanadski dolar

1,4712

HKD

hongkonški dolar

8,7062

NZD

novozelandski dolar

1,6873

SGD

singapurski dolar

1,5106

KRW

južnokorejski won

1 308,97

ZAR

južnoafriški rand

16,1393

CNY

kitajski juan

7,7900

HRK

hrvaška kuna

7,4398

IDR

indonezijska rupija

15 626,84

MYR

malezijski ringit

4,6199

PHP

filipinski peso

56,441

RUB

ruski rubelj

69,9930

THB

tajski bat

33,729

BRL

brazilski real

4,5664

MXN

mehiški peso

21,2518

INR

indijska rupija

79,0610

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---