# Uradni list C 390/2019

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 390 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6218. november 2019 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 390

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6218. november 2019

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | |
| | EVROPSKI PARLAMENT ZASEDANJE 2018‒2019 Seje: 16 – 19. april 2018Zapisnik seje je bil objavljen v UL C 450, 13.12.2018 . Sprejeta besedila z dne 18. aprila 2018 o razrešnici za proračunsko leto 2016 so bila objavljena v UL L 248 z dne 3.10.2018 . SPREJETA BESEDILA | 1 |

Vsebina

Stran

EVROPSKI PARLAMENT ZASEDANJE 2018‒2019 Seje: 16 – 19. april 2018Zapisnik seje je bil objavljen v UL C 450, 13.12.2018 . Sprejeta besedila z dne 18. aprila 2018 o razrešnici za proračunsko leto 2016 so bila objavljena v UL L 248 z dne 3.10.2018 . SPREJETA BESEDILA

EVROPSKI PARLAMENT

Zapisnik seje je bil objavljen v UL C 450, 13.12.2018 . Sprejeta besedila z dne 18. aprila 2018 o razrešnici za proračunsko leto 2016 so bila objavljena v UL L 248 z dne 3.10.2018 .

1

---

| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| --- | --- |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlament |
| 2019/C 390/01 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2018 o evropski strategiji za spodbujanje beljakovinskih poljščin – spodbujanje pridelave beljakovinskih rastlin in stročnic v evropskem kmetijskem sektorju (2017/2116(INI)) | 2 |
| | RESOLUCIJE |
| 2019/C 390/02 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2018 o izvajanju sedmega okoljskega akcijskega programa (2017/2030(INI)) | 10 |
| 2019/C 390/03 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2018 o enakosti spolov v medijskem sektorju v EU (2017/2210(INI)) | 19 |
| 2019/C 390/04 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2018 o krepitvi vloge in položaja žensk in deklet prek digitalnega sektorja (2017/3016(RSP)) | 28 |
| 2019/C 390/05 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2018 o izvajanju instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja, instrumenta za humanitarno pomoč in Evropskega razvojnega sklada (2017/2258(INI)) | 33 |
| 2019/C 390/06 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2018 o krepitvi vzdržnosti zadolževanja v državah v razvoju (2016/2241(INI)) | 46 |
| 2019/C 390/07 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2018 o krepitvi ekonomske, socialne in teritorialne kohezije v Evropski uniji: sedmo poročilo Evropske komisije (2017/2279(INI)) | 53 |
| 2019/C 390/08 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2018 o politiki Komisije glede poštenosti, zlasti imenovanje generalnega sekretarja Evropske komisije (2018/2624(RSP)) | 63 |
| 2019/C 390/09 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2018 o napredku pri globalnih dogovorih OZN o varnih, urejenih in zakonitih migracijah in o beguncih (2018/2642(RSP)) | 69 |
| 2019/C 390/10 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2018 o izvajanju instrumentov EU za zunanje financiranje: vmesni pregled 2017 in prihodnja zasnova v obdobju po letu 2020 (2017/2280(INI)) | 76 |
| 2019/C 390/11 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2018 o letnih poročilih o subsidiarnosti in sorazmernosti za leti 2015 in 2016 (2017/2010(INI)) | 94 |
| 2019/C 390/12 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. aprila 2018 o Belorusiji (2018/2661(RSP)) | 100 |
| 2019/C 390/13 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. aprila 2018 o Filipinih (2018/2662(RSP)) | 104 |
| 2019/C 390/14 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. aprila 2018 o razmerah v Gazi (2018/2663(RSP)) | 108 |
| 2019/C 390/15 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. aprila 2018 o zaščiti preiskovalnih novinarjev v Evropi: primer slovaškega novinarja Jána Kuciaka in Martine Kušnírove (2018/2628(RSP)) | 111 |
| 2019/C 390/16 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. aprila 2018 o potrebi po oblikovanju instrumenta za evropske vrednote za podporo organizacijam civilne družbe, ki spodbujajo temeljne vrednote v Evropski uniji na lokalni in nacionalni ravni (2018/2619(RSP)) | 117 |
| 2019/C 390/17 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. aprila 2018 o kršitvi človekovih pravic in načela pravne države v primeru aretacije in pridržanja dveh grških vojakov v Turčiji (2018/2670(RSP)) | 120 |
| 2019/C 390/18 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. aprila 2018 o izvajanju določb Pogodbe, ki zadevajo nacionalne parlamente (2016/2149(INI)) | 121 |
| 2019/C 390/19 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. aprila 2018 o letnem poročilu o politiki konkurence (2017/2191(INI)) | 128 |
| 2019/C 390/20 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. aprila 2018 o nezaupanju v cepljenje in upadanju stopenj precepljenosti v Evropi (2017/2951(RSP)) | 141 |
| 2019/C 390/21 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. aprila 2018 o izvajanju Direktive 2011/99/EU o evropski odredbi o zaščiti (2016/2329(INI)) | 146 |
| 2019/C 390/22 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. aprila 2018 o izvajanju bolonjskega procesa – stanje in nadaljnje ukrepanje (2018/2571(RSP)) | 155 |

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

2019/C 390/01

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2018 o evropski strategiji za spodbujanje beljakovinskih poljščin – spodbujanje pridelave beljakovinskih rastlin in stročnic v evropskem kmetijskem sektorju (2017/2116(INI))

2

RESOLUCIJE

2019/C 390/02

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2018 o izvajanju sedmega okoljskega akcijskega programa (2017/2030(INI))

10

2019/C 390/03

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2018 o enakosti spolov v medijskem sektorju v EU (2017/2210(INI))

19

2019/C 390/04

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2018 o krepitvi vloge in položaja žensk in deklet prek digitalnega sektorja (2017/3016(RSP))

28

2019/C 390/05

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2018 o izvajanju instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja, instrumenta za humanitarno pomoč in Evropskega razvojnega sklada (2017/2258(INI))

33

2019/C 390/06

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2018 o krepitvi vzdržnosti zadolževanja v državah v razvoju (2016/2241(INI))

46

2019/C 390/07

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2018 o krepitvi ekonomske, socialne in teritorialne kohezije v Evropski uniji: sedmo poročilo Evropske komisije (2017/2279(INI))

53

2019/C 390/08

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2018 o politiki Komisije glede poštenosti, zlasti imenovanje generalnega sekretarja Evropske komisije (2018/2624(RSP))

63

2019/C 390/09

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2018 o napredku pri globalnih dogovorih OZN o varnih, urejenih in zakonitih migracijah in o beguncih (2018/2642(RSP))

69

2019/C 390/10

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2018 o izvajanju instrumentov EU za zunanje financiranje: vmesni pregled 2017 in prihodnja zasnova v obdobju po letu 2020 (2017/2280(INI))

76

2019/C 390/11

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2018 o letnih poročilih o subsidiarnosti in sorazmernosti za leti 2015 in 2016 (2017/2010(INI))

94

2019/C 390/12

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. aprila 2018 o Belorusiji (2018/2661(RSP))

100

2019/C 390/13

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. aprila 2018 o Filipinih (2018/2662(RSP))

104

2019/C 390/14

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. aprila 2018 o razmerah v Gazi (2018/2663(RSP))

108

2019/C 390/15

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. aprila 2018 o zaščiti preiskovalnih novinarjev v Evropi: primer slovaškega novinarja Jána Kuciaka in Martine Kušnírove (2018/2628(RSP))

111

2019/C 390/16

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. aprila 2018 o potrebi po oblikovanju instrumenta za evropske vrednote za podporo organizacijam civilne družbe, ki spodbujajo temeljne vrednote v Evropski uniji na lokalni in nacionalni ravni (2018/2619(RSP))

117

2019/C 390/17

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. aprila 2018 o kršitvi človekovih pravic in načela pravne države v primeru aretacije in pridržanja dveh grških vojakov v Turčiji (2018/2670(RSP))

120

2019/C 390/18

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. aprila 2018 o izvajanju določb Pogodbe, ki zadevajo nacionalne parlamente (2016/2149(INI))

121

2019/C 390/19

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. aprila 2018 o letnem poročilu o politiki konkurence (2017/2191(INI))

128

2019/C 390/20

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. aprila 2018 o nezaupanju v cepljenje in upadanju stopenj precepljenosti v Evropi (2017/2951(RSP))

141

2019/C 390/21

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. aprila 2018 o izvajanju Direktive 2011/99/EU o evropski odredbi o zaščiti (2016/2329(INI))

146

2019/C 390/22

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. aprila 2018 o izvajanju bolonjskega procesa – stanje in nadaljnje ukrepanje (2018/2571(RSP))

155

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | EVROPSKI PARLAMENT |
| 2019/C 390/23 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2018 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko unijo in Libanonsko republiko, v katerem so določeni pogoji za sodelovanje Libanonske republike v partnerstvu na področju raziskav in inovacij v Sredozemlju (PRIMA) (11967/2017 – C8-0344/2017 – 2017/0199(NLE)) | 158 |
| 2019/C 390/24 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2018 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka, ki jih zagotavlja Sporazum med Evropsko unijo in Republiko Mauritius o partnerstvu v ribiškem sektorju (12476/2017– C8-0445/2017 – 2017/0223(NLE)) | 159 |
| 2019/C 390/25 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2018 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Kraljevino Norveško o dodatnih trgovinskih preferencialih za kmetijske proizvode (13357/2017 – C8-0434/2017 – 2017/0259(NLE)) | 160 |
| 2019/C 390/26 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vključitvi emisij toplogrednih plinov in odvzemov zaradi rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva v okvir podnebne in energetske politike do leta 2030 ter spremembi Uredbe (EU) št. 525/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o mehanizmu za spremljanje emisij toplogrednih plinov in poročanje o njih ter za sporočanje drugih informacij v zvezi s podnebnimi spremembami (COM(2016)0479 – C8-0330/2016 – 2016/0230(COD)) | 161 |
| Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 17. aprila 2018 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta o vključitvi emisij toplogrednih plinov in odvzemov zaradi rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva v okvir podnebne in energetske politike do leta 2030 ter spremembi Uredbe (EU) št. 525/2013 in Sklepa št. 529/2013/EU | 162 |
| 2019/C 390/27 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zavezujočem letnem zmanjšanju emisij toplogrednih plinov v državah članicah v obdobju 2021–2030 za trdno energetsko unijo in izpolnitev zavez iz Pariškega sporazuma ter o spremembi Uredbe (EU) št. 525/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o mehanizmu za spremljanje emisij toplogrednih plinov in poročanje o njih ter za sporočanje drugih informacij v zvezi s podnebnimi spremembami (COM(2016)0482 – C8-0331/2016 – 2016/0231(COD)) | 163 |
| Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 17. aprila 2018 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta o zavezujočem letnem zmanjšanju emisij toplogrednih plinov za države članice v obdobju od 2021 do 2030 kot prispevku k podnebnim ukrepom za izpolnitev zavez iz Pariškega sporazuma ter o spremembi Uredbe (EU) št. 525/2013 | 164 |
| 2019/C 390/28 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2014 o statutu in financiranju evropskih političnih strank in evropskih političnih fundacij (COM(2017)0481 – C8-0307/2017 – 2017/0219(COD)) | 165 |
| Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 17. aprila 2018 z namenom sprejetja Uredbe (EU, Euratom) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014 o statutu in financiranju evropskih političnih strank in evropskih političnih fundacij | 165 |
| 2019/C 390/29 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2018 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2010/31/EU o energetski učinkovitosti stavb (COM(2016)0765 – C8-0499/2016 – 2016/0381(COD)) | 166 |
| Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 17. aprila 2018 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2010/31/EU o energetski učinkovitosti stavb in Direktive 2012/27/EU o energetski učinkovitosti | 167 |
| 2019/C 390/30 | Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje delegirani uredbi Komisije z dne 5. marca 2018 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2017/1001 Evropskega parlamenta in Sveta o blagovni znamki Evropske unije ter razveljavitvi Delegirane uredbe (EU) 2017/1430 (C(2018)01231 – 2018/2618(DEA)) | 168 |
| 2019/C 390/31 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2018 o osnutku sklepa Sveta o določitvi obdobja za devete volitve poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami (07162/2018 – C8-0128/2018 – 2018/0805(CNS)) | 170 |
| 2019/C 390/32 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2018 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Okvirnega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Avstralijo na drugi strani (15467/2016 – C8-0327/2017 – 2016/0367(NLE)) | 171 |
| 2019/C 390/33 | Nezakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2018 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Okvirnega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Avstralijo na drugi strani (15467/2016 – C8-0327/2017 – 2016/0367(NLE) – 2017/2227(INI)) | 172 |
| 2019/C 390/34 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2018 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju terorizma v imenu Evropske unije (14494/2017 – C8-0450/2017 – 2017/0265(NLE)) | 178 |
| 2019/C 390/35 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2018 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Dodatnega protokola h Konvenciji Sveta Evrope o preprečevanju terorizma v imenu Evropske unije (14498/2017 – C8-0451/2017 – 2017/0266(NLE)) | 179 |
| 2019/C 390/36 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2018 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 94/62/ES o embalaži in odpadni embalaži (COM(2015)0596 – C8-0385/2015 – 2015/0276(COD)) | 180 |
| Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 18. aprila 2018 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 94/62/ES o embalaži in odpadni embalaži | 180 |
| 2019/C 390/37 | P8_TA(2018)0113Izrabljena vozila, odpadne baterije in akumulatorji ter odpadna električna in elektronska oprema ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2018 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 2000/53/ES o izrabljenih vozilih, 2006/66/ES o baterijah in akumulatorjih ter odpadnih baterijah in akumulatorjih ter 2012/19/EU o odpadni električni in elektronski opremi (COM(2015)0593 – C8-0383/2015 – 2015/0272(COD)) | 181 |
| Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 18. aprila 2018 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 2000/53/ES o izrabljenih vozilih, 2006/66/ES o baterijah in akumulatorjih ter odpadnih baterijah in akumulatorjih ter 2012/19/EU o odpadni električni in elektronski opremi | 182 |
| 2019/C 390/38 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2018 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2008/98/ES o odpadkih (COM(2015)0595 – C8-0382/2015 – 2015/0275(COD)) | 183 |
| Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 18. aprila 2018 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2008/98/ES o odpadkih | 184 |
| PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI | 185 |
| 2019/C 390/39 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2018 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 1999/31/ES o odlaganju odpadkov na odlagališčih (COM(2015)0594 – C8-0384/2015 – 2015/0274(COD)) | 186 |
| Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 18. aprila 2018 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 1999/31/ES o odlaganju odpadkov na odlagališčih | 187 |
| 2019/C 390/40 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2018 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 87/217/EGS, Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta, Direktive 2009/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta, Uredbe (EU) št. 1257/2013 Evropskega parlamenta in Sveta, Direktive Sveta 86/278/EGS ter Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 94/63/ES v zvezi s postopkovnimi pravili na področju poročanja o okolju ter razveljavitvi Direktive Sveta 91/692/EGS (COM(2016)0789 – C8-0526/2016 – 2016/0394(COD)) | 188 |
| Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 18. aprila 2018 z namenom sprejetja Sklepa (EU) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1257/2013, direktiv 94/63/ES in 2009/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter direktiv Sveta 86/278/EGS in 87/217/EGS v zvezi s postopkovnimi pravili na področju okoljskega poročanja ter razveljavitvi Direktive Sveta 91/692/EGS | 188 |
| 2019/C 390/41 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. aprila 2018 o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost v zvezi z obveznostjo spoštovanja najnižje splošne stopnje (COM(2017)0783 – C8-0007/2018 – 2017/0349(CNS)) | 189 |
| 2019/C 390/42 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. aprila 2018 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive (EU) 2015/849 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma ter Direktive 2009/101/ES (COM(2016)0450 – C8-0265/2016 – 2016/0208(COD)) | 190 |
| Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 19. aprila 2018 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive (EU) 2015/849 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma ter o spremembi direktiv 2009/138/ES in 2013/36/EU | 191 |
| 2019/C 390/43 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. aprila 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o odobritvi in nadzoru trga motornih vozil in njihovih priklopnikov ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila (COM(2016)0031 – C8-0015/2016 – 2016/0014(COD)) | 192 |
| Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 19. aprila 2018 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta o odobritvi in tržnem nadzoru motornih vozil in njihovih priklopnikov ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila, spremembi uredb (ES) št. 715/2007 in (ES) št. 595/2009 ter razveljavitvi Direktive 2007/46/ES | 192 |
| 2019/C 390/44 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. aprila 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov, spremembi Uredbe (EU) št. XXX/XXX Evropskega parlamenta in Sveta [uredba o uradnem nadzoru] in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 (COM(2014)0180 – C7-0109/2014 – 2014/0100(COD)) | 193 |
| Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 19. aprila 2018 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 | 194 |
| PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI | 195 |
| 2019/C 390/45 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. aprila 2018 o predlogu sklepa Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (COM(2017)0677 – C8-0424/2017 – 2017/0305(NLE)) | 196 |
| 2019/C 390/46 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. aprila 2018 o načrtu prihodkov in odhodkov Evropskega parlamenta za proračunsko leto 2019 (2018/2001(BUD)) | 215 |

III   Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

2019/C 390/23

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2018 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko unijo in Libanonsko republiko, v katerem so določeni pogoji za sodelovanje Libanonske republike v partnerstvu na področju raziskav in inovacij v Sredozemlju (PRIMA) (11967/2017 – C8-0344/2017 – 2017/0199(NLE))

158

2019/C 390/24

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2018 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka, ki jih zagotavlja Sporazum med Evropsko unijo in Republiko Mauritius o partnerstvu v ribiškem sektorju (12476/2017– C8-0445/2017 – 2017/0223(NLE))

159

2019/C 390/25

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2018 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Kraljevino Norveško o dodatnih trgovinskih preferencialih za kmetijske proizvode (13357/2017 – C8-0434/2017 – 2017/0259(NLE))

160

2019/C 390/26

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vključitvi emisij toplogrednih plinov in odvzemov zaradi rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva v okvir podnebne in energetske politike do leta 2030 ter spremembi Uredbe (EU) št. 525/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o mehanizmu za spremljanje emisij toplogrednih plinov in poročanje o njih ter za sporočanje drugih informacij v zvezi s podnebnimi spremembami (COM(2016)0479 – C8-0330/2016 – 2016/0230(COD))

161

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 17. aprila 2018 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta o vključitvi emisij toplogrednih plinov in odvzemov zaradi rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva v okvir podnebne in energetske politike do leta 2030 ter spremembi Uredbe (EU) št. 525/2013 in Sklepa št. 529/2013/EU

162

2019/C 390/27

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zavezujočem letnem zmanjšanju emisij toplogrednih plinov v državah članicah v obdobju 2021–2030 za trdno energetsko unijo in izpolnitev zavez iz Pariškega sporazuma ter o spremembi Uredbe (EU) št. 525/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o mehanizmu za spremljanje emisij toplogrednih plinov in poročanje o njih ter za sporočanje drugih informacij v zvezi s podnebnimi spremembami (COM(2016)0482 – C8-0331/2016 – 2016/0231(COD))

163

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 17. aprila 2018 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta o zavezujočem letnem zmanjšanju emisij toplogrednih plinov za države članice v obdobju od 2021 do 2030 kot prispevku k podnebnim ukrepom za izpolnitev zavez iz Pariškega sporazuma ter o spremembi Uredbe (EU) št. 525/2013

164

2019/C 390/28

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2014 o statutu in financiranju evropskih političnih strank in evropskih političnih fundacij (COM(2017)0481 – C8-0307/2017 – 2017/0219(COD))

165

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 17. aprila 2018 z namenom sprejetja Uredbe (EU, Euratom) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014 o statutu in financiranju evropskih političnih strank in evropskih političnih fundacij

165

2019/C 390/29

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2018 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2010/31/EU o energetski učinkovitosti stavb (COM(2016)0765 – C8-0499/2016 – 2016/0381(COD))

166

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 17. aprila 2018 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2010/31/EU o energetski učinkovitosti stavb in Direktive 2012/27/EU o energetski učinkovitosti

167

2019/C 390/30

Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje delegirani uredbi Komisije z dne 5. marca 2018 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2017/1001 Evropskega parlamenta in Sveta o blagovni znamki Evropske unije ter razveljavitvi Delegirane uredbe (EU) 2017/1430 (C(2018)01231 – 2018/2618(DEA))

168

2019/C 390/31

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2018 o osnutku sklepa Sveta o določitvi obdobja za devete volitve poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami (07162/2018 – C8-0128/2018 – 2018/0805(CNS))

170

2019/C 390/32

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2018 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Okvirnega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Avstralijo na drugi strani (15467/2016 – C8-0327/2017 – 2016/0367(NLE))

171

2019/C 390/33

Nezakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2018 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Okvirnega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Avstralijo na drugi strani (15467/2016 – C8-0327/2017 – 2016/0367(NLE) – 2017/2227(INI))

172

2019/C 390/34

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2018 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju terorizma v imenu Evropske unije (14494/2017 – C8-0450/2017 – 2017/0265(NLE))

178

2019/C 390/35

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2018 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Dodatnega protokola h Konvenciji Sveta Evrope o preprečevanju terorizma v imenu Evropske unije (14498/2017 – C8-0451/2017 – 2017/0266(NLE))

179

2019/C 390/36

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2018 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 94/62/ES o embalaži in odpadni embalaži (COM(2015)0596 – C8-0385/2015 – 2015/0276(COD))

180

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 18. aprila 2018 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 94/62/ES o embalaži in odpadni embalaži

180

2019/C 390/37

P8_TA(2018)0113Izrabljena vozila, odpadne baterije in akumulatorji ter odpadna električna in elektronska oprema ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2018 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 2000/53/ES o izrabljenih vozilih, 2006/66/ES o baterijah in akumulatorjih ter odpadnih baterijah in akumulatorjih ter 2012/19/EU o odpadni električni in elektronski opremi (COM(2015)0593 – C8-0383/2015 – 2015/0272(COD))

181

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 18. aprila 2018 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 2000/53/ES o izrabljenih vozilih, 2006/66/ES o baterijah in akumulatorjih ter odpadnih baterijah in akumulatorjih ter 2012/19/EU o odpadni električni in elektronski opremi

182

2019/C 390/38

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2018 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2008/98/ES o odpadkih (COM(2015)0595 – C8-0382/2015 – 2015/0275(COD))

183

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 18. aprila 2018 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2008/98/ES o odpadkih

184

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

185

2019/C 390/39

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2018 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 1999/31/ES o odlaganju odpadkov na odlagališčih (COM(2015)0594 – C8-0384/2015 – 2015/0274(COD))

186

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 18. aprila 2018 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 1999/31/ES o odlaganju odpadkov na odlagališčih

187

2019/C 390/40

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2018 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 87/217/EGS, Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta, Direktive 2009/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta, Uredbe (EU) št. 1257/2013 Evropskega parlamenta in Sveta, Direktive Sveta 86/278/EGS ter Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 94/63/ES v zvezi s postopkovnimi pravili na področju poročanja o okolju ter razveljavitvi Direktive Sveta 91/692/EGS (COM(2016)0789 – C8-0526/2016 – 2016/0394(COD))

188

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 18. aprila 2018 z namenom sprejetja Sklepa (EU) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1257/2013, direktiv 94/63/ES in 2009/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter direktiv Sveta 86/278/EGS in 87/217/EGS v zvezi s postopkovnimi pravili na področju okoljskega poročanja ter razveljavitvi Direktive Sveta 91/692/EGS

188

2019/C 390/41

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. aprila 2018 o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost v zvezi z obveznostjo spoštovanja najnižje splošne stopnje (COM(2017)0783 – C8-0007/2018 – 2017/0349(CNS))

189

2019/C 390/42

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. aprila 2018 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive (EU) 2015/849 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma ter Direktive 2009/101/ES (COM(2016)0450 – C8-0265/2016 – 2016/0208(COD))

190

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 19. aprila 2018 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive (EU) 2015/849 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma ter o spremembi direktiv 2009/138/ES in 2013/36/EU

191

2019/C 390/43

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. aprila 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o odobritvi in nadzoru trga motornih vozil in njihovih priklopnikov ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila (COM(2016)0031 – C8-0015/2016 – 2016/0014(COD))

192

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 19. aprila 2018 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta o odobritvi in tržnem nadzoru motornih vozil in njihovih priklopnikov ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila, spremembi uredb (ES) št. 715/2007 in (ES) št. 595/2009 ter razveljavitvi Direktive 2007/46/ES

192

2019/C 390/44

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. aprila 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov, spremembi Uredbe (EU) št. XXX/XXX Evropskega parlamenta in Sveta [uredba o uradnem nadzoru] in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 (COM(2014)0180 – C7-0109/2014 – 2014/0100(COD))

193

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 19. aprila 2018 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007

194

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

195

2019/C 390/45

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. aprila 2018 o predlogu sklepa Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (COM(2017)0677 – C8-0424/2017 – 2017/0305(NLE))

196

2019/C 390/46

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. aprila 2018 o načrtu prihodkov in odhodkov Evropskega parlamenta za proračunsko leto 2019 (2018/2001(BUD))

215

---

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

18.11.2019

| 18.11.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 390/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

C 390/1

---

EVROPSKI PARLAMENT

ZASEDANJE 2018‒2019

Seje: 16 – 19. april 2018

Zapisnik seje je bil objavljen v UL C 450, 13.12.2018.

Sprejeta besedila z dne 18. aprila 2018 o razrešnici za proračunsko leto 2016 so bila objavljena v UL L 248 z dne 3.10.2018.

SPREJETA BESEDILA

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

| 18.11.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 390/2 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 390/2

---

P8_TA(2018)0095

Evropska strategija za spodbujanje beljakovinskih poljščin

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2018 o evropski strategiji za spodbujanje beljakovinskih poljščin – spodbujanje pridelave beljakovinskih rastlin in stročnic v evropskem kmetijskem sektorju (2017/2116(INI))

(2019/C 390/01)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. marca 2011 o pomanjkanju beljakovin v EU: kako rešiti ta dolgotrajni problem? (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. marca 2011 o pomanjkanju beljakovin v EU: kako rešiti ta dolgotrajni problem? (1),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 14. septembra 2016 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (uredba omnibus) (COM(2016)0605), in predloga spremembe osnutka, ki vključuje zahtevo, naj Komisija do konca leta 2018 objavi „beljakovinski načrt“ (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 14. septembra 2016 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (uredba omnibus) (COM(2016)0605), in predloga spremembe osnutka, ki vključuje zahtevo, naj Komisija do konca leta 2018 objavi „beljakovinski načrt“ (2),

| — | ob upoštevanju evropske izjave o soji, ki sta jo Nemčija in Madžarska predstavili 12. junija 2017, 14 držav članic pa jo je podpisalo takoj za tem (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropske izjave o soji, ki sta jo Nemčija in Madžarska predstavili 12. junija 2017, 14 držav članic pa jo je podpisalo takoj za tem (3),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 93/355/EGS z dne 8. junija 1993 o sklenitvi memoranduma o soglasju med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike glede oljnic v okviru sporazuma GATT (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 93/355/EGS z dne 8. junija 1993 o sklenitvi memoranduma o soglasju med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike glede oljnic v okviru sporazuma GATT (4),

| — | ob upoštevanju listine, ki jo je 25. septembra 2015 sprejela Generalna skupščina OZN, z naslovom „Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030“ter zlasti ciljev trajnostnega razvoja 2, 12 in 15 iz te listine, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju listine, ki jo je 25. septembra 2015 sprejela Generalna skupščina OZN, z naslovom „Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030“ter zlasti ciljev trajnostnega razvoja 2, 12 in 15 iz te listine,

| — | ob upoštevanju sklepa Generalne skupščine Združenih narodov na njeni 68. seji, v katerem je proglasila leto 2016 za mednarodno leto zrnatih stročnic pod okriljem Organizacije združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa Generalne skupščine Združenih narodov na njeni 68. seji, v katerem je proglasila leto 2016 za mednarodno leto zrnatih stročnic pod okriljem Organizacije združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) (5),

| — | ob upoštevanju študije, ki jo je naročil tematski sektor B Parlamenta na zahtevo Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja z naslovom Okoljska vloga beljakovinskih rastlin v novi skupni kmetijski politiki (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije, ki jo je naročil tematski sektor B Parlamenta na zahtevo Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja z naslovom Okoljska vloga beljakovinskih rastlin v novi skupni kmetijski politiki (6),

| — | ob upoštevanju predstavitve v Parlamentu o izboljšanju oskrbe Evrope z rastlinskimi beljakovinami, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predstavitve v Parlamentu o izboljšanju oskrbe Evrope z rastlinskimi beljakovinami,

| — | ob upoštevanju izjave držav Podonavja o soji z dne 19. januarja 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave držav Podonavja o soji z dne 19. januarja 2013,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja in mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A8-0121/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja in mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A8-0121/2018),

| A. | ker je zaradi potreb sektorja živinoreje, ki je odvisen od uvoza krme iz tretjih držav, pomanjkanje rastlinskih beljakovin v Evropski uniji še vedno veliko in ker se razmere kljub številnim oznanjenim nameram in pobudam na tem področju in kljub uporabi soproizvodov iz proizvodnje biogoriv v živalski krmi v več kot 15 letih žal niso občutno izboljšale; ker trenutno stanje v EU, ki ga zaznamuje uvoz rastlinskih beljakovin (v glavnem soje) iz Južne Amerike, ni vzdržno in dokazuje, da bi morali odločneje ukrepati, zlasti zato, da se poveča trajnost tega uvoza; |
| --- | --- |

A.

ker je zaradi potreb sektorja živinoreje, ki je odvisen od uvoza krme iz tretjih držav, pomanjkanje rastlinskih beljakovin v Evropski uniji še vedno veliko in ker se razmere kljub številnim oznanjenim nameram in pobudam na tem področju in kljub uporabi soproizvodov iz proizvodnje biogoriv v živalski krmi v več kot 15 letih žal niso občutno izboljšale; ker trenutno stanje v EU, ki ga zaznamuje uvoz rastlinskih beljakovin (v glavnem soje) iz Južne Amerike, ni vzdržno in dokazuje, da bi morali odločneje ukrepati, zlasti zato, da se poveča trajnost tega uvoza;

| B. | ker je treba nujno zmanjšati veliko odvisnost Unije od uvoza beljakovinskih rastlin, ki se v glavnem uporabljajo za živalsko krmo; ker sedanje razmere poleg vpliva na okolje v regijah proizvajalkah soje predstavljajo veliko tveganje zlasti za živinorejski sektor EU, saj so cene na mednarodnih trgih vse bolj nestanovitne; |
| --- | --- |

B.

ker je treba nujno zmanjšati veliko odvisnost Unije od uvoza beljakovinskih rastlin, ki se v glavnem uporabljajo za živalsko krmo; ker sedanje razmere poleg vpliva na okolje v regijah proizvajalkah soje predstavljajo veliko tveganje zlasti za živinorejski sektor EU, saj so cene na mednarodnih trgih vse bolj nestanovitne;

| C. | ker se je v Parlamentu ob številnih priložnostih razpravljalo o beljakovinah in potrebi po evropskem beljakovinskem načrtu, vendar pobude niso privedle do pravih učinkov, ki bi lahko odpravili odvisnost Evrope od drugih držav za svojo oskrbo z rastlinskimi beljakovinami; |
| --- | --- |

C.

ker se je v Parlamentu ob številnih priložnostih razpravljalo o beljakovinah in potrebi po evropskem beljakovinskem načrtu, vendar pobude niso privedle do pravih učinkov, ki bi lahko odpravili odvisnost Evrope od drugih držav za svojo oskrbo z rastlinskimi beljakovinami;

| D. | ker je zaradi izbruha krize v zvezi z boleznijo BSE upravičeno začela veljati evropska prepoved o uporabi moke živalskega izvora v krmi (7), ampak se je zato močno povečal uvoz soje iz Latinske Amerike; |
| --- | --- |

D.

ker je zaradi izbruha krize v zvezi z boleznijo BSE upravičeno začela veljati evropska prepoved o uporabi moke živalskega izvora v krmi (7), ampak se je zato močno povečal uvoz soje iz Latinske Amerike;

| E. | ker Evropska unija tako beljakovinskim rastlinam namenja le 3 % ornih zemljišč in več kot 75 % zalog rastlinskih beljakovin uvaža predvsem iz Brazilije, Argentine in Združenih držav Amerike; |
| --- | --- |

E.

ker Evropska unija tako beljakovinskim rastlinam namenja le 3 % ornih zemljišč in več kot 75 % zalog rastlinskih beljakovin uvaža predvsem iz Brazilije, Argentine in Združenih držav Amerike;

| F. | ker so živinorejski sektorji v Uniji zelo občutljivi na nestanovitnost cen in izkrivljanje konkurence in odvisni od uvoza cenovno ugodnih in visokokakovostnih rastlinskih beljakovin, kar je resničen izziv za evropske kmetije; |
| --- | --- |

F.

ker so živinorejski sektorji v Uniji zelo občutljivi na nestanovitnost cen in izkrivljanje konkurence in odvisni od uvoza cenovno ugodnih in visokokakovostnih rastlinskih beljakovin, kar je resničen izziv za evropske kmetije;

| G. | ker se iz evropskih beljakovinskih rastlin pridobijo oljnati stranski proizvodi, ki lahko prispevajo h krožnemu gospodarstvu in so lahko dragoceni za človeško prehrano, obnovljive vire energije ali za proizvodnjo zelenih kemikalij; ker soproizvodnja beljakovin in stranskih proizvodov v Evropi omogoča zmanjšanje uvoza tako beljakovin iz GSO kot tudi biogoriva; |
| --- | --- |

G.

ker se iz evropskih beljakovinskih rastlin pridobijo oljnati stranski proizvodi, ki lahko prispevajo h krožnemu gospodarstvu in so lahko dragoceni za človeško prehrano, obnovljive vire energije ali za proizvodnjo zelenih kemikalij; ker soproizvodnja beljakovin in stranskih proizvodov v Evropi omogoča zmanjšanje uvoza tako beljakovin iz GSO kot tudi biogoriva;

| H. | ker so bile težave z rastlinskimi beljakovinami za uporabo v živalski krmi prepogosto obravnavane le z vidika snovi, bogatih z beljakovinami, v povezavi z našim primanjkljajem beljakovin rastlinskega izvora ter iskanjem surovin za dopolnitev krme za rejne živali; |
| --- | --- |

H.

ker so bile težave z rastlinskimi beljakovinami za uporabo v živalski krmi prepogosto obravnavane le z vidika snovi, bogatih z beljakovinami, v povezavi z našim primanjkljajem beljakovin rastlinskega izvora ter iskanjem surovin za dopolnitev krme za rejne živali;

| I. | ker je treba opraviti širšo analizo vprašanja rastlinskih beljakovin v Evropi, da bi oblikovali dolgoročno strategijo in odprli čim več možnosti za učinkovitejše ukrepanje za zmanjšanje naše odvisnosti od uvoženih rastlinskih beljakovin; ker je ta strategija sredstvo za tranzicijo proti trajnejšim agroživilskim in kmetijskim sistemom; |
| --- | --- |

I.

ker je treba opraviti širšo analizo vprašanja rastlinskih beljakovin v Evropi, da bi oblikovali dolgoročno strategijo in odprli čim več možnosti za učinkovitejše ukrepanje za zmanjšanje naše odvisnosti od uvoženih rastlinskih beljakovin; ker je ta strategija sredstvo za tranzicijo proti trajnejšim agroživilskim in kmetijskim sistemom;

| J. | ker so beljakovine, tako kot energija, bistvena sestavina naše hrane in jih je mogoče pridobiti tako v rastlinski kot v živalski obliki; |
| --- | --- |

J.

ker so beljakovine, tako kot energija, bistvena sestavina naše hrane in jih je mogoče pridobiti tako v rastlinski kot v živalski obliki;

| K. | ker so rastlinske beljakovine v samem središču vprašanj prehranske varnosti in suverenosti (za hrano in krmo), varstva okolja, globalnega segrevanja in obnovljivih virov energije; ker so nepogrešljive za preživetje in prisotne v vseh živilih, tako za človeško kot za živalsko prehrano; |
| --- | --- |

K.

ker so rastlinske beljakovine v samem središču vprašanj prehranske varnosti in suverenosti (za hrano in krmo), varstva okolja, globalnega segrevanja in obnovljivih virov energije; ker so nepogrešljive za preživetje in prisotne v vseh živilih, tako za človeško kot za živalsko prehrano;

| L. | ker se je celotna evropska proizvodnja snovi, bogatih z beljakovinami, med letoma 1994 in 2014 povečala s 24,2 milijona ton na 36,3 milijona ton (+50 %), hkrati pa se je skupna poraba povečala z 39,7 milijona ton na 57,1 milijona ton (+44 %); ker se skupni beljakovinski primanjkljaj EU (20,8 tone leta 2014) torej povečuje; ker se je svetovni trg rastlinskih beljakovin, skupaj s trgom soje in sojine moke, močno povečal v zadnjih 50 letih in ker se je uživanje teh snovi močno povečalo v vseh državah članicah - npr. potrošnja soja se je povečala z 2,42 milijonov ton leta 1960 na skoraj 36 milijonov ton danes; ker je živinorejski sektor EU močno odvisen od uvoza soje in sojine moke iz tretjih držav, zlasti iz Južne Amerike; ker se za zadostitev povpraševanje po soji v EU uporabi površina skoraj 15 milijonov hektarjev, od katerih je 13 milijonov hektarjev v Južni Ameriki; |
| --- | --- |

L.

ker se je celotna evropska proizvodnja snovi, bogatih z beljakovinami, med letoma 1994 in 2014 povečala s 24,2 milijona ton na 36,3 milijona ton (+50 %), hkrati pa se je skupna poraba povečala z 39,7 milijona ton na 57,1 milijona ton (+44 %); ker se skupni beljakovinski primanjkljaj EU (20,8 tone leta 2014) torej povečuje; ker se je svetovni trg rastlinskih beljakovin, skupaj s trgom soje in sojine moke, močno povečal v zadnjih 50 letih in ker se je uživanje teh snovi močno povečalo v vseh državah članicah - npr. potrošnja soja se je povečala z 2,42 milijonov ton leta 1960 na skoraj 36 milijonov ton danes; ker je živinorejski sektor EU močno odvisen od uvoza soje in sojine moke iz tretjih držav, zlasti iz Južne Amerike; ker se za zadostitev povpraševanje po soji v EU uporabi površina skoraj 15 milijonov hektarjev, od katerih je 13 milijonov hektarjev v Južni Ameriki;

| M. | ker gojenje beljakovinskih rastlin ustvarja precejšnjo dodano vrednost za okolje, ki ni ogroženo zaradi z njimi povezane uporabe fitofarmacevtskih sredstev; |
| --- | --- |

M.

ker gojenje beljakovinskih rastlin ustvarja precejšnjo dodano vrednost za okolje, ki ni ogroženo zaradi z njimi povezane uporabe fitofarmacevtskih sredstev;

| N. | ker je Kitajska v zadnjih letih postala največji svetovni uvoznik soje in je začela uporabljati lastne izvirne in nepregledne strategije za zanesljivost oskrbe zunaj tradicionalnih tržnih mehanizmov in na podlagi pogodb o pridelavi z največjim svetovnim dobaviteljem soje, Brazilijo, in velikimi naložbami v proizvodnjo, obdelavo (drobljenje) in pristaniško infrastrukturo v tej državi, vse na račun okolja; ker bi lahko strategija internacionalizacije kitajske agroživilske industrije vplivala na trenutno tržno preskrbo EU, ki je prav tako pomembna stranka Brazilije, s sojo in oljnicami, s tem pa ogrozila stabilnost trgov Unije; |
| --- | --- |

N.

ker je Kitajska v zadnjih letih postala največji svetovni uvoznik soje in je začela uporabljati lastne izvirne in nepregledne strategije za zanesljivost oskrbe zunaj tradicionalnih tržnih mehanizmov in na podlagi pogodb o pridelavi z največjim svetovnim dobaviteljem soje, Brazilijo, in velikimi naložbami v proizvodnjo, obdelavo (drobljenje) in pristaniško infrastrukturo v tej državi, vse na račun okolja; ker bi lahko strategija internacionalizacije kitajske agroživilske industrije vplivala na trenutno tržno preskrbo EU, ki je prav tako pomembna stranka Brazilije, s sojo in oljnicami, s tem pa ogrozila stabilnost trgov Unije;

| O. | ker je večina uvožene soje, zlasti iz Amerike, iz gensko spremenjenih rastlin, evropski potrošniki pa so do te tehnologije nezaupljivi; ker je vedno več zanimanja za lokalno pridobljene proizvode brez gensko spremenjenih organizmov, skrb zaradi ogljičnega odtisa uvoženega blaga pa narašča; ker v EU številni proizvajalci in predelovalci soje, proizvajalci živalske krme ter predstavniki prehrambne industrije (proizvajalci mesa, mleka in jajc ter drugi potrošniki soje), trgovske verige ter druge ustrezne institucije podpirajo trajnostne sisteme pridobivanja gensko nespremenjene soje; |
| --- | --- |

O.

ker je večina uvožene soje, zlasti iz Amerike, iz gensko spremenjenih rastlin, evropski potrošniki pa so do te tehnologije nezaupljivi; ker je vedno več zanimanja za lokalno pridobljene proizvode brez gensko spremenjenih organizmov, skrb zaradi ogljičnega odtisa uvoženega blaga pa narašča; ker v EU številni proizvajalci in predelovalci soje, proizvajalci živalske krme ter predstavniki prehrambne industrije (proizvajalci mesa, mleka in jajc ter drugi potrošniki soje), trgovske verige ter druge ustrezne institucije podpirajo trajnostne sisteme pridobivanja gensko nespremenjene soje;

| P. | ker je bilo evropsko kmetijstvo v okviru skupne kmetijske politike preoblikovano, da bi zadoščalo prehrambnim potrebam EU; ker je evropsko kmetijstvo postalo boj intenzivno, odprli pa so se trgi kmetijskih pridelkov in surovin, kar je povečalo odvisnost EU od uvoza rastlinskih beljakovin iz Amerike; ker so se zaradi globalizacije prehranjevalne navade in specializacija kmetijstva približali, zaradi česar je prišlo do velikih premikov v zahtevah za proizvodnjo beljakovin na velike razdalje, bodisi sintetičnih dušikovih gnojil ali z beljakovinami bogatih surovin za živinsko krmo, to pa vpliva na okolje in podnebje; |
| --- | --- |

P.

ker je bilo evropsko kmetijstvo v okviru skupne kmetijske politike preoblikovano, da bi zadoščalo prehrambnim potrebam EU; ker je evropsko kmetijstvo postalo boj intenzivno, odprli pa so se trgi kmetijskih pridelkov in surovin, kar je povečalo odvisnost EU od uvoza rastlinskih beljakovin iz Amerike; ker so se zaradi globalizacije prehranjevalne navade in specializacija kmetijstva približali, zaradi česar je prišlo do velikih premikov v zahtevah za proizvodnjo beljakovin na velike razdalje, bodisi sintetičnih dušikovih gnojil ali z beljakovinami bogatih surovin za živinsko krmo, to pa vpliva na okolje in podnebje;

| Q. | ker je gojenje beljakovinskih rastlin, zlasti soje, ki se uvaža za proizvodnjo živinske krme, eno od ključnih vodil za spremembo namembnosti zemljišč ter svetovno krčenje gozdov v številnih regijah zunaj Evrope; ker bi večje gojenje beljakovinskih rastlin v Evropi lahko pomembno dopolnjevalo ukrepe za spodbujanje dobavnih verig primarnih kmetijskih proizvodov brez krčenja gozdov; ker je postalo obvladovanje svetovnega izziva krčenja in degradacije gozdov še toliko bolj pomembno v luči agende za trajnostni razvoj do leta 2030 in Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah; |
| --- | --- |

Q.

ker je gojenje beljakovinskih rastlin, zlasti soje, ki se uvaža za proizvodnjo živinske krme, eno od ključnih vodil za spremembo namembnosti zemljišč ter svetovno krčenje gozdov v številnih regijah zunaj Evrope; ker bi večje gojenje beljakovinskih rastlin v Evropi lahko pomembno dopolnjevalo ukrepe za spodbujanje dobavnih verig primarnih kmetijskih proizvodov brez krčenja gozdov; ker je postalo obvladovanje svetovnega izziva krčenja in degradacije gozdov še toliko bolj pomembno v luči agende za trajnostni razvoj do leta 2030 in Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah;

| R. | ker dušik za gnojenje rastlin in pridelavo rastlinskih beljakovin, razen za stročnice, danes izvira predvsem iz umetnih dušikovih gnojil, ki so draga, njihova proizvodnja je energetsko intenzivna, onesnažuje vodo in zrak ter imajo velik okoljski odtis, saj se v njihovem proizvodnem procesu uporabijo velike količine fosilnih goriv; ker to ne prispeva k cilju krožnega gospodarstva in učinkovitejši rabi virov in tokov odpadkov; ker je treba v teh okoliščinah o vprašanju beljakovin ponovno razmisliti, od proizvodnje pa vse do potrošnje, kar zadeva proizvodno in okoljsko učinkovitost na podlagi bolj zadovoljivega upravljanja dušikovega ciklusa, vključno z uporabo in razvojem organskih dušikovih gnojil, kot so reciklirana hranila iz organskih odpadkov, npr. živalski gnoj; |
| --- | --- |

R.

ker dušik za gnojenje rastlin in pridelavo rastlinskih beljakovin, razen za stročnice, danes izvira predvsem iz umetnih dušikovih gnojil, ki so draga, njihova proizvodnja je energetsko intenzivna, onesnažuje vodo in zrak ter imajo velik okoljski odtis, saj se v njihovem proizvodnem procesu uporabijo velike količine fosilnih goriv; ker to ne prispeva k cilju krožnega gospodarstva in učinkovitejši rabi virov in tokov odpadkov; ker je treba v teh okoliščinah o vprašanju beljakovin ponovno razmisliti, od proizvodnje pa vse do potrošnje, kar zadeva proizvodno in okoljsko učinkovitost na podlagi bolj zadovoljivega upravljanja dušikovega ciklusa, vključno z uporabo in razvojem organskih dušikovih gnojil, kot so reciklirana hranila iz organskih odpadkov, npr. živalski gnoj;

| S. | ker se je za zmanjšanje odvisnosti EU od uvoza rastlinskih beljakovin treba osredotočiti ne le na kulture, bogate z beljakovinami, s katerimi se zadoščajo potrebe prežvekovalcev in neprežvekovalcev, temveč tudi na druge kulture (vključno s krmnimi površinami in travinjem), ki se kljub nižji vsebnosti beljakovin gojijo na obsežnih površinah po vsej Uniji; ker ima paša prežvekovalcev na prostem številne koristi, vključno z zmanjšanjem obratovalnih stroškov kmetij; |
| --- | --- |

S.

ker se je za zmanjšanje odvisnosti EU od uvoza rastlinskih beljakovin treba osredotočiti ne le na kulture, bogate z beljakovinami, s katerimi se zadoščajo potrebe prežvekovalcev in neprežvekovalcev, temveč tudi na druge kulture (vključno s krmnimi površinami in travinjem), ki se kljub nižji vsebnosti beljakovin gojijo na obsežnih površinah po vsej Uniji; ker ima paša prežvekovalcev na prostem številne koristi, vključno z zmanjšanjem obratovalnih stroškov kmetij;

| T. | ker brez donosnosti teh rastlin ne bo rasti proizvodnje rastlinskih beljakovin in je treba za podporo trajnostnemu razvoju evropskega kmetijstva pripraviti strateški načrt, ki bo učinkovito in daljnosežno uredil oskrbo z rastlinskimi beljakovinami; ker je treba v ta načrt vključiti več politik EU, zlasti skupno kmetijsko politiko; |
| --- | --- |

T.

ker brez donosnosti teh rastlin ne bo rasti proizvodnje rastlinskih beljakovin in je treba za podporo trajnostnemu razvoju evropskega kmetijstva pripraviti strateški načrt, ki bo učinkovito in daljnosežno uredil oskrbo z rastlinskimi beljakovinami; ker je treba v ta načrt vključiti več politik EU, zlasti skupno kmetijsko politiko;

| U. | ker je Evropska unija v zadnjih desetletjih uporabila tri glavne vzvode za podporo cilja evropske beljakovinske neodvisnosti, in sicer prostovoljno vezano pomoč za beljakovinske rastline in oljnice, evropsko politiko na področju biogoriv in pogoj 30-odstotne neposredne pomoči, ki je bil določen z zadnjo reformo skupne kmetijske politike za izvajanje ukrepov ozelenitve, vključno z obveznostjo, da je treba 5 % ornih zemljišč nameniti površinam z ekološkim pomenom, in odločitvijo, da se omogoči gojenje rastlin, ki vežejo dušik, in vmesnih posevkov; |
| --- | --- |

U.

ker je Evropska unija v zadnjih desetletjih uporabila tri glavne vzvode za podporo cilja evropske beljakovinske neodvisnosti, in sicer prostovoljno vezano pomoč za beljakovinske rastline in oljnice, evropsko politiko na področju biogoriv in pogoj 30-odstotne neposredne pomoči, ki je bil določen z zadnjo reformo skupne kmetijske politike za izvajanje ukrepov ozelenitve, vključno z obveznostjo, da je treba 5 % ornih zemljišč nameniti površinam z ekološkim pomenom, in odločitvijo, da se omogoči gojenje rastlin, ki vežejo dušik, in vmesnih posevkov;

| V. | ker se je zanimanje kmetov za rastline, ki vežejo dušik in so bogate z beljakovinami, znatno povečalo, ker jim pomagajo, da izpolnijo zahteve v okviru politike ozelenitve, in ker bo to zanimanje spodbudilo pridelovalce rastlin, da ponovno začnejo ali povečajo aktivnosti v zvezi s temi rastlinami; |
| --- | --- |

V.

ker se je zanimanje kmetov za rastline, ki vežejo dušik in so bogate z beljakovinami, znatno povečalo, ker jim pomagajo, da izpolnijo zahteve v okviru politike ozelenitve, in ker bo to zanimanje spodbudilo pridelovalce rastlin, da ponovno začnejo ali povečajo aktivnosti v zvezi s temi rastlinami;

| W. | ker v obdobju 2000–2013 samo z ukrepi skupne kmetijske politike ni bilo mogoče zaustaviti upada oziroma stagnacije proizvodnje beljakovin v Evropi, od leta 2013 pa je kombinacija teh pomoči in ukrepa ozelenitve, ki omogoča gojenje beljakovinskih poljščin na površinah z ekološkim pomenom, povzročila veliko povečanje proizvodnje beljakovin v EU; |
| --- | --- |

W.

ker v obdobju 2000–2013 samo z ukrepi skupne kmetijske politike ni bilo mogoče zaustaviti upada oziroma stagnacije proizvodnje beljakovin v Evropi, od leta 2013 pa je kombinacija teh pomoči in ukrepa ozelenitve, ki omogoča gojenje beljakovinskih poljščin na površinah z ekološkim pomenom, povzročila veliko povečanje proizvodnje beljakovin v EU;

| X. | ker politični sporazum o skupni kmetijski politiki, ki so ga dosegli Parlament, Svet in Komisija v letu 2013, predvideva možnost gojenja rastlin, ki vežejo dušik, na površinah z ekološkim pomenom; |
| --- | --- |

X.

ker politični sporazum o skupni kmetijski politiki, ki so ga dosegli Parlament, Svet in Komisija v letu 2013, predvideva možnost gojenja rastlin, ki vežejo dušik, na površinah z ekološkim pomenom;

| Y. | ker so raziskave pokazale, da proizvajalci krme hrani pogosto dodajo več beljakovin, kot velja za potrebno, in ker je večjo učinkovitost mogoče doseči z bolj natančno določitvijo vsebnosti beljakovin, ki jo zahtevajo ciljne vrste; |
| --- | --- |

Y.

ker so raziskave pokazale, da proizvajalci krme hrani pogosto dodajo več beljakovin, kot velja za potrebno, in ker je večjo učinkovitost mogoče doseči z bolj natančno določitvijo vsebnosti beljakovin, ki jo zahtevajo ciljne vrste;

| Z. | ker se zaradi nizkega deleža beljakovinskih rastlin v EU zmanjšuje število raziskovalnih programov na področju rastlinskih beljakovin, enako velja tudi za izobraževanje in usposabljanje, inovacije in pridobivanje praktičnih izkušenj v EU; ker bi bilo treba učinkovitost inovacij in politiko raziskav na področju beljakovin okrepiti, možnosti za uspeh pa bo imela le, če bo del srednje- in dolgoročnih političnih zavez; ker bi politika raziskav na področju beljakovin morala vključevati tudi lokalno gojene stročnice; |
| --- | --- |

Z.

ker se zaradi nizkega deleža beljakovinskih rastlin v EU zmanjšuje število raziskovalnih programov na področju rastlinskih beljakovin, enako velja tudi za izobraževanje in usposabljanje, inovacije in pridobivanje praktičnih izkušenj v EU; ker bi bilo treba učinkovitost inovacij in politiko raziskav na področju beljakovin okrepiti, možnosti za uspeh pa bo imela le, če bo del srednje- in dolgoročnih političnih zavez; ker bi politika raziskav na področju beljakovin morala vključevati tudi lokalno gojene stročnice;

| AA. | ker bo podpora žlahtnjenju rastlin pomembna za razvoj novih sort beljakovinskih rastlin, ki lahko prispevajo k obsežnejši proizvodnji beljakovin v Evropski uniji; ker sta za učinkovito žlahtnjenje potrebna zadostno financirana dolgoročna raziskovalna politika in ustrezno upravno okolje, ki spodbujalo inovacije; |
| --- | --- |

AA.

ker bo podpora žlahtnjenju rastlin pomembna za razvoj novih sort beljakovinskih rastlin, ki lahko prispevajo k obsežnejši proizvodnji beljakovin v Evropski uniji; ker sta za učinkovito žlahtnjenje potrebna zadostno financirana dolgoročna raziskovalna politika in ustrezno upravno okolje, ki spodbujalo inovacije;

| AB. | ker je Komisija že financirala in še vedno zagotavlja sredstva za številne ustrezne projekte, tudi tiste iz naslova „SFS-44-2016: Skupni program žlahtnjenja rastlin za zmanjšanje odvisnosti Evropske unije in Kitajske od uvoza beljakovin“; ker je treba zagotoviti ustrezno sporočanje, širjenje in izkoriščanje rezultatov teh projektov, da bi prihodnje politične odločitve na tem področju temeljile na dokazih; |
| --- | --- |

AB.

ker je Komisija že financirala in še vedno zagotavlja sredstva za številne ustrezne projekte, tudi tiste iz naslova „SFS-44-2016: Skupni program žlahtnjenja rastlin za zmanjšanje odvisnosti Evropske unije in Kitajske od uvoza beljakovin“; ker je treba zagotoviti ustrezno sporočanje, širjenje in izkoriščanje rezultatov teh projektov, da bi prihodnje politične odločitve na tem področju temeljile na dokazih;

| AC. | ker se je cena soje od leta 2007 realno praktično podvojila; |
| --- | --- |

AC.

ker se je cena soje od leta 2007 realno praktično podvojila;

| 1. | meni, da je treba izvesti obsežen evropski strateški načrt za oskrbo z rastlinskimi beljakovinami, ki bo temeljil na trajnostnem razvoju vseh kulturnih rastlin po vsej EU; prav tako meni, da bo ta sprememba povzročila obsežne spremembe naših proizvodnih sistemov, da bi zadostili zahtevam kmetov za preživetje ter zahtevam krožnega gospodarstva in trajnostne kmetijske proizvodnje, ki temelji na načelih, kot so kmetijska ekologija in druge okolju prijazne prakse, vključno s strategijami za nizek prispevek k hranjenju prežvekovalcev, ki temelji na trajnih pašnikih in začasnem travinju na orni zemlji; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj takoj sprejme ukrepe, s katerimi bi preprečili znižanje sedanje ravni proizvodnje beljakovinskih rastlin, in ustrezno upošteva okoljske prednosti, ki jih prinaša tradicionalno gojenje rastlin, ki vežejo dušik, na površinah z ekološkim pomenom; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ugotavlja, da so lahko beljakovinske rastline koristne za okolje, saj lahko vežejo dušik iz ozračja; dodaja, da med te koristi spada manjša uporaba gnojil na podlagi fosilnih goriv, izboljšanje kakovosti in plodnosti tal, kolobarjenje, manj bolezni zaradi stalne pridelave monokultur in zaščita ter izboljšanje biotske raznovrstnosti; poleg tega poudarja, da lahko biološko vezanje dušika teh pridelkov pripomore k zmanjšanju vhodnih stroškov in morebitnih negativnih vplivov na okolje zaradi prekomerne uporabe gnojil; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva k vzpostavitvi evropske platforme, ki jo bo podpirala evropska opazovalna skupina za trg poljščin, ki bo omogočila: ugotavljanje evropskih območij za gojenje beljakovinskih pridelkov glede na kategorijo in lokacijo, oblikovanje tehničnih referenc, ki so dostopne vsem kmetom, določitev zmogljivosti za evropsko proizvodnjo beljakovin, da bi omogočili njihovo trženje, in katalogiziranje vseh raziskav o beljakovinah, ki sta jih izvedla javni in zasebni sektor; |
| --- | --- |

4.

| 5. | priporoča, naj se prizadevanja usmerijo v vse rastlinske vire beljakovin, tako za živila kot za krmo, ter v regulativno podporo razvoju in trženju novih rastlinskih beljakovin; poleg tega meni, da bi bilo treba opraviti nadaljnje raziskave alternativnih virov beljakovin; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ugotavlja, da je proizvodnja soje v Južni Ameriki pomemben dejavnik v spremembi rabe zemljišč in povzroča številne okoljske težave, na primer onesnaževanje podtalnice s pesticidi, erozijo tal, trošenje vode in krčenje gozdov, kar vodi v uničujočo izgubo biotske raznovrstnosti; priznava, da ima proizvodnja soje negativne socialne in zdravstvene posledice v državah proizvajalkah, ki se še slabšajo zaradi šibkih pravic do zemljiške posesti, prilaščanja zemljišč, prisilnega izgona in drugih kršitev človekovih pravic; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opozarja, da se je zaradi krize, povezane z boleznijo BSE v 90-ih letih prejšnjega stoletja, in prepovedi uporabe predelanih živalskih beljakovin v živalski krmi, kot je določeno v Uredbi (ES) št. 999/2001, povečalo povpraševanje po rastlinskih beljakovinah v Evropi; ugotavlja, da se v evropskem ribogojnem sektorju uporabljajo alternativni evropski viri za beljakovinsko krmo, kot je ribja moka; |
| --- | --- |

7.

Načrt z več cilji

| 8. | meni, da mora ta načrt trajnostno proizvodnjo biomase na ustreznih kmetijskih površinah povečati do največjih zmogljivosti tako, da se razvijejo stalne rastlinske odeje, ki se lahko delno uporabijo za oskrbo z beljakovinami; |
| --- | --- |

8.

| 9. | meni, da je treba zlasti preučiti potencial, ki ga imajo stročnice, zrnate ali krmne, saj ta rastlinska družina prinaša številne kmetijske, gospodarske in okoljske koristi; njihove glavne prednosti so, da vežejo dušik iz zraka prek simbiotičnega sistema, ki zmanjšuje potrebo po sintetičnih dušikovih gnojilih, za njihovo pridelavo pa se uporablja zelo malo pesticidov; poudarja, da je po pridelavi stročnic struktura prsti dobra za naslednji posevek, saj v njej ostane dušik, zaradi katerega se lahko donos poveča med 10 in 20 %; poudarja, da kolobarjenje koristi kakovosti tal, zmanjšuje bolezni in ohranja biotsko raznovrstnost; |
| --- | --- |

9.

| 10. | prav tako poudarja, da so v sistemih kolobarjenja s poljščinami, ki vključujejo stročnice, prekinjeni reproduktivni cikli škodljivcev in patogenov, s čimer se znižujejo ravni bolezni pri rastlinah in potreba po uporabi pesticidov; ugotavlja, da prekinitev vsakoletne pridelave monokultur dodatno koristi povečanju biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | priporoča, naj se v Evropi, zlasti v okviru SKP, podpre gojenje soje, tako da bo donosna in konkurenčna, saj se z novimi sortami odpirajo nove priložnosti za nekatere regije, kjer se posevki lahko prilagodijo, vendar dodaja, da ne smemo pozabiti na druge zrnate beljakovinske kulture (volčji bob, krmni bob, grah, čičerika, arašidi, bob itd.); meni, da bodo različne sorte omogočile maksimalno povečanje proizvodnje beljakovin v vseh regijah v Evropi, odvisno od lokalnih podnebnih razmer; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva, naj se večja pozornost nameni upravljanju pašnikov in deteljnim posevkom, saj zasedajo velike površine in močno prispevajo k zagotavljanju beljakovin v živalski krmi (samo prežvekovalcev); ugotavlja, da na pašnikih lepo uspevajo stročnice, na primer detelja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | priporoča, naj se rastlinske beljakovinske rastline, kot so soja, lucerna, bob in grah, ter poljščine, kot so detelja, turška detelja in številne druge stročnice, ponovno uvedejo v obsežne sisteme gojenja in pridelave krmnih rastlin; |
| --- | --- |

13.

| 14. | meni, da je treba razviti lokalno in regionalno proizvodnjo beljakovin in predelovalne verige z oblikovanjem skupin kmetov in vzpostavljanjem tesnejših povezav med pridelovalci poljščin in živinorejci (pogodbe o preskrbi in izmenjavi, izgradnja decentraliziranih malih in srednjih obratov za biološko obdelavo in rafiniranje zelenih beljakovin) zaradi izmenjave znanja o primernih sortah, kolobarjenju in tleh; meni, da je koristno, da se zato v okviru SKP pomaga izvajalcem dejavnosti, ki se izpostavljajo tveganju z neposredno proizvodnjo beljakovin za živila in krmo; poudarja pomen neposrednih pogodb med pridelovalci in proizvajalci živalske krme; |
| --- | --- |

14.

| 15. | spodbuja pospeševanje proizvodnje visokokakovostnih sort gensko nespremenjenih beljakovinskih rastlin z jasno sledljivostjo in označbami (glede kraja proizvodnje in uporabljenih metodah) kot odziv na vse večje zanimanje evropskih potrošnikov za gensko nespremenjene proizvode; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ocenjuje, da je treba podpirati večjo samozadostnost kmetij glede živalske krme na ravni kmetij in na regionalni ravni za prežvekovalce ter za živali z enodelnim želodcem (vključno s proizvodnjo krme na kmetiji); |
| --- | --- |

16.

| 17. | meni, da bi bilo dobro zmanjšati izgube pri pridelkih in njihove ostanke ter povečati hranilno vrednost z izboljšanjem sistemov za obiranje, shranjevanje in predelavo (sušenje, embaliranje itd.); |
| --- | --- |

17.

| 18. | meni, da je treba za povečanje proizvodnje rastlinskih beljakovin povečati donosnost te kulture in izvajati prakse, kot je kolobarjenje (najmanj tri leta) in setev podsevkov za stročnice, ter izrazitejše kombinirati sorte in posevke pri pridelovanju semen stročnic (detelja/navadna ogrščica, tritikala/grah itd.) in krmnih rastlin (trava, detelja, soržica itd.), v smeri bolj trajnostnega agroživilskega sistema, ki podpira prehod od intenzivnih monokulturnih pridelkov v EU in zunaj nje k raznolikemu kmetijsko-ekološkemu sistemu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva, naj se začnejo raziskave o: primernosti za uporabo v kolobarjenju in gojenju mešanih posevkov, vzgoji novih sort in vrst, ki kmetom omogočajo prilagoditev na podnebne spremembe, odpornosti v izjemnih razmerah, mešanici posevkov, izboljšanju donosa, vsebnosti beljakovin in prebavljivosti živalske krme (kalčki, oljna ogrščica itd.), večji odpornosti rastlin na bolezni, biologiji kalivosti plevela kot funkciji za zatiranje plevela, pretvorbi krme ter o biostimulantih; poudarja, da morajo imeti kmetje usklajen nabor orodij, vključno s praksami upravljanja, tehnikami in proizvodi za zaščito rastlin pred škodljivci in drugimi dejavniki, ki lahko negativno vplivajo na pridelek in rast poljščin; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva k velikim naložbam v raziskave, vključno s sortnimi raziskavami za izboljšanje agronomske učinkovitosti teh pridelkov, da postanejo stročnice ekonomsko privlačne, saj v primerjavi z drugimi posevki omogočajo manjši zaslužek, za zagotavljanje raznolikosti sort, da bi se zagotovil donos, rešila kmetijskih vprašanja, ki omejujejo gojenje stročnic, in da se zagotovi, da je količina zadostna, saj je to bistveno za strukturiranje proizvodne in distribucijske verige; poudarja, da je treba nujno razvijati beljakovinske rastline, ki so bolj prilagojene evropskim podnebnim razmeram, izboljšati njihovo beljakovinsko vrednost ter zagotoviti varnost naložb za spodbujanje raziskav; |
| --- | --- |

20.

| 21. | priporoča širšo uporabo preciznega kmetijstva, zlasti s pomočjo digitalizacije, da bi čim bolj natančno določili vnose rastlin in odmerke za živalsko krmo, kar bi omejilo potratno uporabo in določene vrste onesnaževanja, prav tako pa priporoča širšo uporabo sistemov za mehansko zatiranje plevela; |
| --- | --- |

21.

| 22. | namerava podpreti pridobivanje novega znanja, izmenjavo spoznanj, začetno in nadaljevalno usposabljanje ter vse oblike uporabljenih inovacij in raziskav tako v zvezi s prehrano ljudi kot živalsko krmo; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva k podpori vseh oblik inovacij in uporabnih raziskav z združevanjem izkušenj in znanja, predvsem lokalnih deležnikov, ki ponujajo inovativne rešitve; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva k uvedbi trajnostnih meril za uvoz krme, da se zagotovi trajnostna proizvodnja beljakovinskih rastlin v tretjih državah brez negativnih okoljskih ali socialnih učinkov; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja pomembno vlogo, ki ga ima lahko izobraževanje o prehrani pri oblikovanju povpraševanja po hrani; poudarja, da je treba sprejeti prehranske smernice na ravni EU ali držav članic, da bi se spodbujalo zdravo prehranjevanje in obravnavala okoljska vprašanja, povezana s proizvodnjo hrane; |
| --- | --- |

25.

| 26. | meni, da je bistveno okrepiti tehnično podporo za kmete in svetovalne storitve, da bi se spodbujala trajnostna proizvodnja beljakovinskega zrnja in krmnih rastlin; |
| --- | --- |

26.

Instrumenti načrta

| 27. | meni, da je treba za ta načrt mobilizirati in uskladiti številne politike EU: skupno kmetijsko politiko, raziskovalno politiko, okoljsko in podnebno politiko, energetsko politiko, sosedsko in trgovinsko politiko; |
| --- | --- |

27.

| 28. | izraža prepričanje, da je pomembno, da SKP podpre pridelavo beljakovinskih rastlin z različnimi ukrepi, kot so prostovoljno vezana plačila – ki ne bi smela biti omejena samo na ogrožene kulturne rastline in regije in bi bila tako bolj koristna – plačilo za zeleno komponento, pa tudi podpora iz drugega stebra, zlasti s pomočjo kmetijsko-okoljskih ukrepov na področju ekološkega kmetovanja in drugih vrst kmetovanja, kakovosti naložb, sistema kmetijskega svetovanja, usposabljanja in seveda evropskega partnerstva za inovacije; poudarja, da je uvedba vezanega plačila prispevala k proizvodnji beljakovinskih rastlin v nekaterih državah članicah; |
| --- | --- |

28.

| 29. | meni, da se je treba učiti iz nedavne prepovedi uporabe pesticidov na površinah z ekološkim pomenom, čeprav so te površine leta 2016 obsegale 15 % evropskih ornih zemljišč (8 milijonov hektarjev) in se na skoraj 40 % teh površin gojijo poljščine, ki vežejo dušik, ali vmesni posevki; meni, da bi se lahko kot del postopka za uporabo vseh uporabnih kmetijskih površin, predvidenih v okviru načrta za avtonomnost rastlinskih beljakovin, površine z ekološkim pomenom uporabile za proizvodnjo beljakovin s konvencionalnim kmetovanjem – z integriranim varstvom rastlin pred škodljivci, pri čemer je treba upoštevati dejstvo, da kmetje, ki gojijo te pridelke na površinah z ekološkim pomenom s konvencionalnim kmetovanjem, nimajo vedno zagotovila, da se bodo lahko odzvali na napade škodljivcev – in ekološkim kmetovanjem, saj bo treba za nadomestitev uvoza soje v EU skoraj 17 milijonov hektarov površin v EU zasejati s to kulturo; meni, da so območja z ekološko usmeritvijo bistvenega pomena za povečanje biotske raznovrstnosti, ki je ogrožena, in za našo prehransko varnost, saj lahko z boljšim opraševanjem biotska raznovrstnost za približno 20 % poveča donos sosednjih posevkov, ki lahko vključujejo stročnice; |
| --- | --- |

29.

| 30. | priporoča prilagoditev zeleni ureditvi v zvezi z ohranjanjem trajnega travinja, da bi se v določenih regijah upoštevale posebne značilnosti lucerne, same ali v travnih mešanicah, v začasnem travinju, ki je starejše od petih let, saj lahko ta časovna omejitev uvrsti to travinje med trajne, kakor je določeno v zakonu, s tem pa omejuje oranje po izteku petletnega obdobja, čeprav bi ponovna zasaditev omogočila proizvodnjo velikih količin beljakovinske krme in večjo samooskrbo z beljakovinami zadevnih kmetij; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pozdravlja dejstvo, da je Parlament v okviru revizije omnibus SKP dosegel prevrednotenje pretvorbenega količnika za poljščine, ki boljše vežejo dušik, z 0,7 na 1 kot nadomestilo za prepoved uporabe pesticidov na površinah z ekološkim pomenom; |
| --- | --- |

31.

| 32. | meni, da bi morala evropska strategija za beljakovine upoštevati prenovitev direktive o energiji iz obnovljivih virov, dvojno uporabo beljakovin in vlogo njihovih stranskih proizvodov, odpadkov in ostankov v krožnem gospodarstvu, ter spodbuja kolobarjenja poljščin in diverzifikacijo ter uporabo zemlje v prahi v skladu z zelenimi ukrepi v okviru SKP; |
| --- | --- |

32.

| 33. | meni, da je pomembno, da se pri prihodnji SKP upoštevajo dopolnilni predlogi za podporo pridelavi beljakovinskih rastlin, kot je predlog za vsaj triletno kolobarjenje na orni zemlji, da bi se dodale stročnice; pri tem poudarja, da bi morda države članice, kjer izstopajo bolezni, povezane z vlažnim podnebjem, potrebovale daljši kolobar; prav tako meni, da je zlasti pomembna vzpostavitev ekosistemskega plačila, ki je bolj prožno od plačila za zeleno komponento, da se priznajo koristi stročnic in oljnic za biotsko raznovrstnost, vključno za opraševalce, zagotovijo mehanizmi za prevzemanje tveganj za inovatorje in da se v okviru politike za razvoj podeželja vzpostavi podprioriteta za pridelavo beljakovin; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poudarja, da je treba uvesti nove instrumente, ki bi bili v pomoč pri povečanju oskrbe z beljakovinskimi rastlinami, zlasti sojo, in zagotoviti pravično izvajanje v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

34.

| 35. | meni, da so sedanje raziskave na področju strategije za beljakovinske rastline razdrobljene in brez določenega cilja; poziva k prizadevanjem za okrepitev raziskav in razvoja, zlasti javnih raziskav, na slabo razvitem področju beljakovinskih rastlin, primernih za prehrano ljudi in živalsko krmo, ki so le malo ali sploh niso zanimive za zasebne vlagatelje, in na področju alternativnih beljakovin, kot so beljakovin iz žuželk in alg; poziva k večjemu sodelovanju med javnimi in zasebnimi raziskovalnimi ustanovami; poudarja potrebo po regulativnem okviru, ki bi podpiral raziskovalne in inovacijske programe, da bi se dosegla večja in konkurenčna proizvodnja beljakovin; |
| --- | --- |

35.

| 36. | priporoča večje naložbe v industrijske in kmetijske raziskovalne projekte, ki se osredotočajo na povečanje kakovosti in raznovrstnosti funkcionalnih beljakovin za prehrano ljudi; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ocenjuje, da je treba zagotoviti samooskrbo s sojo najprej v tesnejšem sodelovanju z našimi sosedi, da je treba diverzificirati trajnostne vire za proizvodnjo beljakovin zunaj EU, zlasti v sosednjih državah, ki so se odločile za evropsko smer in proizvajajo sojo, ki bi bila lahko dobavljena v EU po Donavi; poziva, naj uvoženi proizvodi izpolnjujejo enake socialne in okoljske standarde, kot veljajo za proizvodnjo znotraj EU, ter priznava, da je gojenje gensko nespremenjene soje primerno za zadovoljevanje potreb potrošnikov; |
| --- | --- |

37.

| 38. | priznava, da si je nemogoče predstavljati sedanje načine kmetovanja brez soje, da je ta zelo pomembna stročnica v zadnjih letih skoraj izginila iz evropske pridelave in da se je njena pridelava s 17 milijonov ton leta 1960 povečala na 319 milijonov ton leta 2015; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva k prilagoditvam drugemu stebru SKP, da bi bolj priznali in denarno ovrednotili prispevek teh rastlin kot hrane za opraševalce v kritičnih letnih obdobjih (rastline, ki cvetijo zgodaj spomladi) ter njihovo vlogo v boju proti izginjanju opraševalcev; |
| --- | --- |

39.

| 40. | podpira vzpostavitev preglednega sistema označevanja izdelkov, ki temelji na certificiranih proizvodnih standardih, kot so standardi združenj Danube Soya in Europe Soya; |
| --- | --- |

40.

| 41. | meni, da je sporazum Blair House iz leta 1992 dejansko zastarel, čeprav še vedno velja, vendar ne bi smel ovirati trajnostnega razvoja beljakovinskih poljščin v Evropi; |
| --- | --- |

41.

o

o o

| 42. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

42.

---

(1)  UL C 199 E, 7.7.2012, str. 58.

(2)  Glej poročilo o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in spremembi Uredbe (ES) št. 2012/2002, uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1305/2013, (EU) št. 1306/2013, (EU) št. 1307/2013, (EU) št. 1308/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014, (EU) št. 652/2014 Evropskega parlamenta in Sveta ter Sklepa št. 541/2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta (A8-0211/2017).

(3)  Generalni sekretariat Sveta 10055/17, Bruselj, 7. junija 2017.

(4)  UL L 147, 18.6.1993, str. 25.

(5)  Organizacija združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO), Mednarodno leto stročnic: hranljiva semena za trajnostno prihodnost

(6)  IP/B/AGRI/IC/2012-067 (PE 495.856).

(7)  Uredba (ES) št. 999/2001 z dne 22. maja 2001 o določitvi predpisov za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje nekaterih transmisivnih spongiformnih encefalopatij (UL L 147, 31.5.2001, str. 1).

---

RESOLUCIJE

| 18.11.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 390/10 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 390/10

---

P8_TA(2018)0100

Izvajanje sedmega okoljskega akcijskega programa

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2018 o izvajanju sedmega okoljskega akcijskega programa (2017/2030(INI))

(2019/C 390/02)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Sklepa št. 1386/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 2013 o splošnem okoljskem akcijskem programu Unije do leta 2020 „Dobro živeti ob upoštevanju omejitev našega planeta“ (1) („7. okoljski akcijski program“), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa št. 1386/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 2013 o splošnem okoljskem akcijskem programu Unije do leta 2020 „Dobro živeti ob upoštevanju omejitev našega planeta“ (1) („7. okoljski akcijski program“),

| — | ob upoštevanju členov 191 in 192 Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi z ohranjanjem, varstvom in izboljšanjem kakovosti zdravja ljudi in okolja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 191 in 192 Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi z ohranjanjem, varstvom in izboljšanjem kakovosti zdravja ljudi in okolja,

| — | ob upoštevanju Pariškega sporazuma, sklepa 1/CP.21 in 21. konference pogodbenic UNFCCC (COP 21), ki je potekala v Parizu od 30. novembra do 11. decembra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pariškega sporazuma, sklepa 1/CP.21 in 21. konference pogodbenic UNFCCC (COP 21), ki je potekala v Parizu od 30. novembra do 11. decembra 2015,

| — | ob upoštevanju ciljev trajnostnega razvoja OZN in njihove medsebojne povezanosti ter integriranosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ciljev trajnostnega razvoja OZN in njihove medsebojne povezanosti ter integriranosti,

| — | ob upoštevanju poročila Evropske agencije za okolje iz decembra 2016 z naslovom „Environmental indicator report 2016 – In support to the monitoring of the 7th Environment Action Programme“(Poročilo o okoljskih kazalnikih 2016 – v podporo spremljanju 7. okoljskega akcijskega programa), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropske agencije za okolje iz decembra 2016 z naslovom „Environmental indicator report 2016 – In support to the monitoring of the 7th Environment Action Programme“(Poročilo o okoljskih kazalnikih 2016 – v podporo spremljanju 7. okoljskega akcijskega programa),

| — | ob upoštevanju poročila Evropske agencije za okolje iz novembra 2017 z naslovom „Environmental indicator report 2017 – In support to the monitoring of the 7th Environment Action Programme“(Poročilo o okoljskih kazalnikih 2017 – v podporo spremljanju 7. okoljskega akcijskega programa), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropske agencije za okolje iz novembra 2017 z naslovom „Environmental indicator report 2017 – In support to the monitoring of the 7th Environment Action Programme“(Poročilo o okoljskih kazalnikih 2017 – v podporo spremljanju 7. okoljskega akcijskega programa),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. februarja 2017 z naslovom Pregled izvajanja okoljske politike EU: skupni izzivi in prizadevanja za boljše rezultate (COM(2017)0063) in 28 priloženih poročil za posamezne države, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. februarja 2017 z naslovom Pregled izvajanja okoljske politike EU: skupni izzivi in prizadevanja za boljše rezultate (COM(2017)0063) in 28 priloženih poročil za posamezne države,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. maja 2016 z naslovom Zagotavljanje koristi okoljskih politik EU z rednim pregledom njihovega izvajanja (COM(2016)0316), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. maja 2016 z naslovom Zagotavljanje koristi okoljskih politik EU z rednim pregledom njihovega izvajanja (COM(2016)0316),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. novembra 2017 o pregledu izvajanja okoljske politike EU (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. novembra 2017 o pregledu izvajanja okoljske politike EU (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. julija 2015 o učinkoviti rabi virov: prehod na krožno gospodarstvo (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. julija 2015 o učinkoviti rabi virov: prehod na krožno gospodarstvo (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 2. februarja 2016 o vmesnem pregledu strategije EU za biotsko raznovrstnost (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 2. februarja 2016 o vmesnem pregledu strategije EU za biotsko raznovrstnost (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. novembra 2017 o akcijskem načrtu za naravo, ljudi in gospodarstvo (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. novembra 2017 o akcijskem načrtu za naravo, ljudi in gospodarstvo (5),

| — | ob upoštevanju svojega priporočila z dne 4. aprila 2017 Svetu in Komisiji po preiskavi o meritvah emisij v avtomobilskem sektorju (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega priporočila z dne 4. aprila 2017 Svetu in Komisiji po preiskavi o meritvah emisij v avtomobilskem sektorju (6),

| — | ob upoštevanju poročila Evropske agencije za okolje z naslovom SOER 2015 – Evropsko okolje – stanje in napovedi 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropske agencije za okolje z naslovom SOER 2015 – Evropsko okolje – stanje in napovedi 2015,

| — | ob upoštevanju poročila Evropske agencije za okolje z dne 19. maja 2015 z naslovom Stanje narave v EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropske agencije za okolje z dne 19. maja 2015 z naslovom Stanje narave v EU,

| — | ob upoštevanju študije evropske ocene izvajanja iz novembra 2017 o vmesnem pregledu izvajanja sedmega okoljskega akcijskega programa (2014–2020), ki jo je izvedla Služba Evropskega parlamenta za raziskave, vključno s priloženo študijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije evropske ocene izvajanja iz novembra 2017 o vmesnem pregledu izvajanja sedmega okoljskega akcijskega programa (2014–2020), ki jo je izvedla Služba Evropskega parlamenta za raziskave, vključno s priloženo študijo,

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 20. aprila 2012 o reviziji šestega okoljskega akcijskega programa in določanju prednostnih nalog za 7. okoljski akcijski program – boljše okolje za boljše življenje (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 20. aprila 2012 o reviziji šestega okoljskega akcijskega programa in določanju prednostnih nalog za 7. okoljski akcijski program – boljše okolje za boljše življenje (7),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. novembra 2016 z naslovom Novi ukrepi za trajnostno prihodnost Evrope (COM(2016)0739), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. novembra 2016 z naslovom Novi ukrepi za trajnostno prihodnost Evrope (COM(2016)0739),

| — | ob upoštevanju Konvencije o biološki raznovrstnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o biološki raznovrstnosti,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. septembra 2011 z naslovom Časovni okvir za Evropo, gospodarno z viri (COM(2011)0571), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. septembra 2011 z naslovom Časovni okvir za Evropo, gospodarno z viri (COM(2011)0571),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. novembra 2017 z naslovom Prihodnost preskrbe s hrano in kmetijstva (COM(2017)0713), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. novembra 2017 z naslovom Prihodnost preskrbe s hrano in kmetijstva (COM(2017)0713),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika ter člena 1(1)(e) sklepa konference predsednikov z dne 12. decembra 2002 o postopku odobritve samoiniciativnih poročil in Priloge 3 k temu sklepu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika ter člena 1(1)(e) sklepa konference predsednikov z dne 12. decembra 2002 o postopku odobritve samoiniciativnih poročil in Priloge 3 k temu sklepu,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A8-0059/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A8-0059/2018),

| A. | ker 7. okoljski akcijski program določa pravno zavezujoče cilje na področju okolja in podnebnih sprememb, ki jih je treba doseči do leta 2020; ker določa tudi dolgoročno vizijo za leto 2050; |
| --- | --- |

A.

ker 7. okoljski akcijski program določa pravno zavezujoče cilje na področju okolja in podnebnih sprememb, ki jih je treba doseči do leta 2020; ker določa tudi dolgoročno vizijo za leto 2050;

| B. | ker 7. okoljski akcijski program ne vsebuje klavzule o vmesnem pregledu; ker poročilo Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane o izvajanju 7. okoljskega akcijskega programa predstavlja priložnost, da se oceni napredek pri tem programu in predložijo priporočila na podlagi dokazov za nadaljnje izvajanje sedanjega okoljskega akcijskega programa in morebitne prihodnje okoljske akcijske programe; ker naj to poročilo ne bi zgolj navajalo dobro znanih težav in naj bi vključevalo predloge rešitev za doseganje ciljev iz 7. okoljskega akcijskega programa; |
| --- | --- |

B.

ker 7. okoljski akcijski program ne vsebuje klavzule o vmesnem pregledu; ker poročilo Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane o izvajanju 7. okoljskega akcijskega programa predstavlja priložnost, da se oceni napredek pri tem programu in predložijo priporočila na podlagi dokazov za nadaljnje izvajanje sedanjega okoljskega akcijskega programa in morebitne prihodnje okoljske akcijske programe; ker naj to poročilo ne bi zgolj navajalo dobro znanih težav in naj bi vključevalo predloge rešitev za doseganje ciljev iz 7. okoljskega akcijskega programa;

| C. | ker Komisija pripravlja poročilo o oceni, ki bo osredotočeno na strukturo in strateško vlogo 7. okoljskega akcijskega programa; ker naj bi se s tem poročilom zlasti preverilo, ali dogovorjeni okvir pomaga dosegati devet prednostnih ciljev na pameten način; |
| --- | --- |

C.

ker Komisija pripravlja poročilo o oceni, ki bo osredotočeno na strukturo in strateško vlogo 7. okoljskega akcijskega programa; ker naj bi se s tem poročilom zlasti preverilo, ali dogovorjeni okvir pomaga dosegati devet prednostnih ciljev na pameten način;

| D. | ker ima EU trdno okoljsko zakonodajo, a je njeno šibko in neučinkovito izvajanje dolgoletna težava; ker te vrzeli v izvajanju ogrožajo trajnostni razvoj, imajo škodljiv čezmejni vpliv na okolje in zdravje ljudi ter povzročajo znatne družbeno-ekonomske stroške; ker obenem škodujejo verodostojnosti EU; |
| --- | --- |

D.

ker ima EU trdno okoljsko zakonodajo, a je njeno šibko in neučinkovito izvajanje dolgoletna težava; ker te vrzeli v izvajanju ogrožajo trajnostni razvoj, imajo škodljiv čezmejni vpliv na okolje in zdravje ljudi ter povzročajo znatne družbeno-ekonomske stroške; ker obenem škodujejo verodostojnosti EU;

| E. | ker je bil doslej napredek na poti doseganja ciljev za leto 2020 neenoten: malo verjetno je, da bo izpolnjen cilj 1 (varovanje naravnega kapitala), verjetno pa bo izpolnjenih nekaj podciljev cilja 2 (nizkoogljično gospodarstvo in učinkovita raba virov); ni jasno, ali bo izpolnjen cilj 3 (zmanjšanje pritiskov na okolje in tveganj za zdravje ljudi); |
| --- | --- |

E.

ker je bil doslej napredek na poti doseganja ciljev za leto 2020 neenoten: malo verjetno je, da bo izpolnjen cilj 1 (varovanje naravnega kapitala), verjetno pa bo izpolnjenih nekaj podciljev cilja 2 (nizkoogljično gospodarstvo in učinkovita raba virov); ni jasno, ali bo izpolnjen cilj 3 (zmanjšanje pritiskov na okolje in tveganj za zdravje ljudi);

| F. | ker stalni neuspeh pri izvajanju zakonodaje in vključevanju strokovnega znanja v oblikovanje politike na področjih, kot so kakovost zraka, okoljski hrup in izpostavljenost kemikalijam, resno ogroža zdravje prebivalcev EU ter zmanjšuje kakovost njihovih življenj in krajša življenjsko dobo; |
| --- | --- |

F.

ker stalni neuspeh pri izvajanju zakonodaje in vključevanju strokovnega znanja v oblikovanje politike na področjih, kot so kakovost zraka, okoljski hrup in izpostavljenost kemikalijam, resno ogroža zdravje prebivalcev EU ter zmanjšuje kakovost njihovih življenj in krajša življenjsko dobo;

| G. | ker najnovejši podatki, ki jih je objavila Evropska agencija za okolje, potrjujejo opisane splošne trende za vsak tematski cilj, a tudi kažejo na upočasnjevanje napredka na nekaterih področjih; ker v nekaterih primerih, kot so emisije toplogrednih plinov in energijska učinkovitost, ti novi trendi ne spreminjajo napovedi za doseganje podciljev; |
| --- | --- |

G.

ker najnovejši podatki, ki jih je objavila Evropska agencija za okolje, potrjujejo opisane splošne trende za vsak tematski cilj, a tudi kažejo na upočasnjevanje napredka na nekaterih področjih; ker v nekaterih primerih, kot so emisije toplogrednih plinov in energijska učinkovitost, ti novi trendi ne spreminjajo napovedi za doseganje podciljev;

| H. | ker zdaj ni jasno, ali bo izpolnjen cilj za emisije amoniaka, in ni verjetno, da bo izpolnjen cilj izkoriščanja zemljišč; |
| --- | --- |

H.

ker zdaj ni jasno, ali bo izpolnjen cilj za emisije amoniaka, in ni verjetno, da bo izpolnjen cilj izkoriščanja zemljišč;

| I. | ker obstaja veliko negotovosti glede izvajanja zaradi pomanjkanja kazalnikov in omejitev obstoječih kazalnikov; ker vrzeli v znanju še naprej ovirajo napredek na treh ravneh: razumevanju tveganja, oblikovanju ustrezne politike za upravljanje in zmanjšanje tveganja ter spremljanju učinkovitosti politik; |
| --- | --- |

I.

ker obstaja veliko negotovosti glede izvajanja zaradi pomanjkanja kazalnikov in omejitev obstoječih kazalnikov; ker vrzeli v znanju še naprej ovirajo napredek na treh ravneh: razumevanju tveganja, oblikovanju ustrezne politike za upravljanje in zmanjšanje tveganja ter spremljanju učinkovitosti politik;

| J. | ker znanje pogosto obstaja, a se ne upošteva pri oblikovanju politike ali prenese na akterje, odgovorne za izvajanje; ker do tega pogosto prihaja zaradi šibke politične volje in navzkrižij interesov, ki ne veljajo za skladne z okoljskim akcijskim programom in cilji okoljske politike na splošno; ker je nadaljnja gospodarska rast odvisna tudi od čistega okolja; |
| --- | --- |

J.

ker znanje pogosto obstaja, a se ne upošteva pri oblikovanju politike ali prenese na akterje, odgovorne za izvajanje; ker do tega pogosto prihaja zaradi šibke politične volje in navzkrižij interesov, ki ne veljajo za skladne z okoljskim akcijskim programom in cilji okoljske politike na splošno; ker je nadaljnja gospodarska rast odvisna tudi od čistega okolja;

| K. | ker je treba izboljšati sinergijo med okoljskim akcijskim programom in političnimi instrumenti Unije na visoki ravni, da bi se dosegli cilji programa; |
| --- | --- |

K.

ker je treba izboljšati sinergijo med okoljskim akcijskim programom in političnimi instrumenti Unije na visoki ravni, da bi se dosegli cilji programa;

| L. | ker je financiranje za pravilno izvajanje 7. okoljskega akcijskega programa na nekaterih ravneh nezadostno; ker financiranje na ravni EU v nekaterih primerih ni prineslo pričakovanih rezultatov, kar je bilo v več primerih posledica slabega upravljanja sredstev in ne pomanjkanja denarja; |
| --- | --- |

L.

ker je financiranje za pravilno izvajanje 7. okoljskega akcijskega programa na nekaterih ravneh nezadostno; ker financiranje na ravni EU v nekaterih primerih ni prineslo pričakovanih rezultatov, kar je bilo v več primerih posledica slabega upravljanja sredstev in ne pomanjkanja denarja;

| M. | ker področje uporabe 7. okoljskega akcijskega programa ustreza trenutnim potrebam na področju okoljske politike, čeprav mnogi deležniki priporočajo, naj se za izboljšanje prihodnje ustreznosti programa dodajo novi podcilji; |
| --- | --- |

M.

ker področje uporabe 7. okoljskega akcijskega programa ustreza trenutnim potrebam na področju okoljske politike, čeprav mnogi deležniki priporočajo, naj se za izboljšanje prihodnje ustreznosti programa dodajo novi podcilji;

| N. | ker deležniki izražajo tudi željo po manj zapletenem, bolj osredotočenem okoljskem akcijskem programu; |
| --- | --- |

N.

ker deležniki izražajo tudi željo po manj zapletenem, bolj osredotočenem okoljskem akcijskem programu;

| O. | ker obstaja splošna podpora za osmi okoljski akcijski program; |
| --- | --- |

O.

ker obstaja splošna podpora za osmi okoljski akcijski program;

Glavne ugotovitve

| 1. | meni, da ima 7. okoljski akcijski program dodano vrednost in pozitiven vpliv na okoljske politike na ravni EU in držav članic ter prinaša koristi za državljane, naravo in deležnike iz gospodarstva; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ponavlja, da ima 7. okoljski akcijski program jasno dolgoročno vizijo za leto 2050, da bi zagotovil stabilno okolje za trajnostne naložbe in rast v okviru ekoloških omejitev planeta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja pretekle pozitivne trende pri številnih podciljih 7. okoljskega akcijskega programa in spodbudne obete za nekatere cilje za leto 2020; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vendar poudarja, da je še vedno veliko možnosti za izboljšanje, ter poziva Komisijo in pristojne organe v državah članicah k trdnejši politični volji na najvišji ravni za izvajanje 7. okoljskega akcijskega programa; |
| --- | --- |

4.

| 5. | obžaluje, da prednostni cilj varovanja, ohranjanja in izboljšanja naravnega kapitala Unije verjetno ne bo izpolnjen; poleg tega z zaskrbljenostjo ugotavlja, da cilji iz strategije EU za biotsko raznovrstnost za leto 2020 in Konvencije o biološki raznovrstnosti ne bodo uresničeni brez takojšnjih velikih dodatnih prizadevanj; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ugotavlja, da je bil na nekaterih področjih dosežen napredek v zvezi s prednostnim ciljem 2, zlasti glede ciljev, povezanih s podnebjem in energijo; ugotavlja pa, da je treba storiti več za zagotavljanje učinkovite rabe virov; ponovno izpostavlja možnosti, ki jih zagotavljata direktiva o okoljsko primerni zasnovi (8) in uredba o znaku za okolje (9) za izboljšanje okoljske učinkovitosti in učinkovite rabe virov proizvodov v njihovi celotni življenjski dobi, med drugim z obravnavo trajnosti proizvodov, možnosti njihovega popravila, ponovne uporabe in recikliranja, vsebnosti recikliranih snovi ter življenjske dobe proizvoda; |
| --- | --- |

6.

| 7. | obžaluje, da podcilj v zvezi z doseganjem dobrega okoljskega stanja teles površinske vode do leta 2020 ne bo dosežen zaradi pritiska, ki ga povzročajo onesnaževanje, posegi v morfologijo vodnih poti in prekomerno zajemanje vode za proizvodnjo vodne energije; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da so cilji 7. okoljskega akcijskega programa najnižji cilji in da bo za izpolnitev ciljev Pariškega sporazuma ter ciljev trajnostnega razvoja potrebnega veliko več truda; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ugotavlja, da so EU in njene države članice podpisale Pariški sporazum, zato so zavezane k doseganju njegovih ciljev, in da so predložile nacionalno določeni prispevek, ki naj bi zagotovil zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v celotnem gospodarstvu v Uniji za 40 % do leta 2030; poudarja potrebo po popolni vključitvi cilja za leto 2030 in dolgoročnega cilja ničelne stopnje neto emisij v vse politike in programe financiranja Unije; poziva Komisijo, naj v okviru spodbujevalnega dialoga v letu 2018 in petletnih svetovnih pregledov stanja redno spremlja cilje iz podnebnega in energetskega okvira ter za EU pripravi strategijo ničnih emisij do sredine stoletja, ki bo vključevala stroškovno učinkovit način za izpolnitev cilja nične stopnje neto emisij, sprejetega v Pariškem sporazumu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ugotavlja, da je napredek na poti doseganja ciljev zdravja in dobrega počutja ljudi precej negotov; poudarja, da sta zaradi vrzeli v znanju in omejitev glede kazalnikov ovirana razvoj in spremljanje politike; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja obstoječe pobude, ki prispevajo k zmanjševanju vrzeli v znanju, vključno z: modelom „gonilna sila – pritisk – stanje – izpostavljenost – učinki – ukrepanje“za razumevanje dejavnikov, ki ovirajo ekosistemske storitve; modelom humanega biomonitoringa za ocenjevanje izpostavljenosti populacij ljudi onesnaževalom in njenih možnih učinkov na zdravje ter informacijsko platformo za spremljanje kemikalij; |
| --- | --- |

11.

| 12. | je zaskrbljen, da strokovno znanje ter znanstveni dokazi niso vedno ustrezno upoštevani pri oblikovanju politike ali preneseni na akterje, odgovorne za izvajanje; izpostavlja bioenergijo, palmovo olje, fitofarmacevtska sredstva, endokrine motilce, proizvodnjo in porabo hrane, GSO, urbanistično načrtovanje in oblikovanje, onesnaževanje zraka in obremenitev s hrupom ter komunalne živilske odpadke kot področja, na katerih so bili znanstveni dokazi o tveganjih za zdravje ljudi in okolje v javnih in političnih razpravah potisnjeni na obrobje; meni, da bi morale odgovorne politične odločitve ob pomanjkanju znanstvenih podatkov temeljiti na splošnih znanstvenih spoznanjih in spoštovanju previdnostnega načela; v zvezi s tem opozarja na pomen znanstvenih mnenj agencij EU; poudarja, da druga vodilna načela okoljskega prava in politike EU vključujejo načelo „onesnaževalec plača“, preventivne ukrepe in reševanje okoljske škode pri viru; |
| --- | --- |

12.

| 13. | obsoja, da Komisija ni pripravila usklajenih in na tveganju temelječih meril za prepoznavanje endokrinih motilcev hormonov in ni pregledala Uredbe (ES) št. 1223/2009 (10) (uredba o kozmetičnih izdelkih) v zvezi z endokrinimi motilci hormonov v zakonsko določenih rokih; poziva Komisijo, naj nemudoma in brez nadaljnjega odlašanja izvede revizijo uredbe o kozmetičnih izdelkih v zvezi z endokrinimi motilci; obžaluje, da je zdravje državljanov ogroženo zaradi nezadostnega napredka v zvezi z endokrinimi motilci hormonov, ki pa tudi ovira doseganje prednostnega cilja št. 3 sedmega okoljskega akcijskega programa; |
| --- | --- |

13.

| 14. | obžaluje pomanjkanje napredka pri razvoju strategije Unije za nestrupeno okolje, spodbujanje ciklov nestrupenih surovin in zmanjšanje izpostavljenosti škodljivim snovem, vključno s kemikalijami v proizvodih; poudarja, da si je treba bolj prizadevati za to, da se do leta 2020 vse ustrezne snovi, ki vzbujajo veliko zaskrbljenost, tudi snovi, ki imajo lastnosti endokrinih motilcev, uvrstijo na seznam snovi v okviru uredbe REACH, kot je določeno v 7. okoljskem akcijskem načrtu; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bodo kombinirani učinki kemikalij čim prej ustrezno obravnavani v vsej zadevni zakonodaji Unije, s posebnim poudarkom na tveganjih za otroke zaradi izpostavljenosti nevarnim snovem; pozdravlja strategijo Komisije za plastiko in poziva k njenemu hitremu izvajanju; v zvezi s tem ponovno poudarja, da je spodbujanje ciklov nestrupenih materialov bistvenega pomena za razvoj dobro delujočega trga sekundarnih surovin; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da je nezadostno vključevanje okoljske problematike v druga področja politik eden izmed ključnih razlogov za vrzeli pri izvajanju okoljske zakonodaje in politike; meni, da so sinergije med drugimi političnimi instrumenti EU na visoki ravni (na primer skupno kmetijsko politiko, skupno ribiško politiko, strukturnimi skladi in kohezijsko politiko) ter boljša usklajenost političnih prednostnih nalog na visoki ravni še naprej ključnega pomena za doseganje ciljev 7. okoljskega akcijskega programa; poziva Komisijo in Svet v vseh njunih sestavah, naj izboljšata usklajevanje politik in vključevanje ciljev 7. okoljskega akcijskega programa; poleg tega poudarja, da je treba vse odprte vidike 7. okoljskega akcijskega programa vključiti v instrumente na visoki ravni, vključno z evropskim semestrom; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da je morebitna vzpostavitev novih finančnih mehanizmov za ohranitev biotske raznovrstnosti in s tem dosego ciljev do leta 2020 omejena s časovnim okvirom sedanjega večletnega finančnega okvira; v zvezi s tem poziva h kar najboljši uporabi sredstev iz sedanjega večletnega finančnega okvira, vključno s sredstvi programa LIFE, skupne kmetijske politike in strukturnih skladov, ter poziva k vključitvi novih finančnih mehanizmov za biotsko raznovrstnost v naslednji večletni finančni okvir; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pozdravlja izboljšave na področju skupne ribiške politike in kohezijske politike, ki sta s 7. okoljskim akcijskim programom postali bolj usklajeni; vendar obžaluje, da skupno ribiško politiko kljub izboljšavam regulativnega okvira še naprej pesti slabo izvajanje; poudarja, da so pomembni zdravi ribji staleži; |
| --- | --- |

17.

| 18. | priznava, da se okoljska problematika sicer postopoma uvaja v skupno kmetijsko politiko, a vseeno predstavlja izziv pri doseganju ciljev okoljskega akcijskega programa, zlasti v zvezi z intenzivno rabo virov pri proizvodnji in biotsko raznovrstnostjo; ponovno opozarja, da ima ta politika težavno nalogo preprečevanja degradacije okolja zaradi neustreznih kmetijskih praks (kot so netrajnostna biogoriva), netrajnostne intenzifikacije kmetijstva in opuščanja zemljišč, hkrati pa naj bi zagotavljala boljšo kakovost in večje količine prehranskih in kmetijskih surovin za naraščajoče svetovno prebivalstvo; poudarja, da so dodatne pobude in podpora za okoljsko trajnostne načine kmetovanja, ki zajemajo kolobarjenje in rastline, ki uravnavajo vsebnost dušika, izredno pomembne in da so kmetijstvo in kmetje del rešitve; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da bi morali biti ključni prednostni nalogi prenovljene skupne kmetijske politike zagotavljanje in izboljševanje dolgoročne prehranske varnosti s preprečevanjem okoljske škode ter približevanjem trajnostnemu prehranskemu sistemu, v katerem bo hrana potrošnikom dostopna po razumnih cenah; poudarja, da je te cilje mogoče doseči le s pomočjo trajnostnega gospodarjenja z naravnimi viri in z ukrepi politike, ki zagotavljajo varstvo ekosistemov; |
| --- | --- |

19.

| 20. | opominja, da vedno večje povpraševanje po prehrani, bogati z živalskimi beljakovinami, ob podnebnih spremembah in naraščajočemu svetovnemu prebivalstvu pomeni znatne okoljske pritiske na kmetijsko zemljo in vse občutljivejše ekosisteme; poudarja tudi, da se prehrana s čezmernimi količinami živalskih maščob vedno bolj povezuje z bremenom nenalezljivih bolezni; |
| --- | --- |

20.

| 21. | opominja na zavezo Komisije iz leta 2016, da cilje trajnostnega razvoja vključi v politike in pobude EU; priznava, da tem zavezam manjkajo jasna strategija in konkretni predlogi za institucionalne strukture in okvir upravljanja, ki bi zagotovili vključevanje ciljev trajnostnega razvoja v politike EU, zakonodajne predloge, njihovo izvajanje in izvrševanje; meni, da mora biti EU kot glavna pobudnica v celoti zavezana uresničevanju ciljev Agende 2030 in trajnostnega razvoja; poudarja tudi, da je 7. okoljski akcijski program ključni instrument za izvajanje ciljev trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ugotavlja, da je kakovost pitne vode v EU visoka; pričakuje, da bo z revizijo Direktive 98/83/ES (11) (direktiva o pitni vodi) ta pravni okvir ustrezno posodobljen; spodbuja Komisijo in države članice, naj cilje Unije s področja vode v okviru okoljskega akcijskega programa bolj vključijo v druge sektorske politike, zlasti skupno kmetijsko politiko; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pozdravlja izboljšave, ki so jih prinesli nekateri projekti, ki jih financira EU, vendar obžaluje zamujene priložnosti za boljše rezultate, ki jih je izpostavilo Evropsko računsko sodišče (ECA); poudarja, da mora biti večletni finančni okvir za obdobje po letu 2020 usmerjen v trajnostni razvoj in vključevanje okoljskih politik v vse mehanizme financiranja in proračunske vrstice; poudarja, da je treba povečati zelene naložbe, inovacije in trajnostno rast z uporabo novih finančnih instrumentov, tako javnih kot zasebnih, in različnih pristopov k sedanji naložbeni politiki, kot je postopna odprava okolju škodljivih subvencij, da se doseže dolgoročna vizija 7. okoljskega akcijskega programa; meni, da bi morali jasno opredeljeni trajnostna merila in cilji, ki temeljijo na uspešnosti, veljati za vse strukturne in naložbene sklade EU; poziva k bolj učinkoviti in ciljno usmerjeni uporabi sedanjega večletnega finančnega okvira in sredstev iz kohezijske politike in politike regionalnega razvoja ter k nujni obravnavi zgoraj omenjenih težav, ki jih je izpostavilo Evropsko računsko sodišče; poziva Komisijo in države članice, naj podpirajo nadaljnjo dodeljevanje in morebitno povečanje sredstev proračuna EU za ukrepe, povezane s podnebnimi spremembami in okoljem; |
| --- | --- |

23.

| 24. | obžaluje trajne pomanjkljivosti v čiščenju komunalne odpadne vode v različnih evropskih regijah; poudarja potencial čiščenja odpadne vode in njene ponovne uporabe za ublažitev pomanjkanja vode, zmanjšanje njenega neposrednega črpanja, proizvodnjo bioplina in zagotovitev boljšega upravljanja vodnih virov, predvsem prek namakanja v kmetijstvu; z zanimanjem pričakuje zakonodajni predlog o ponovni uporabi odpadnih voda, ki ga bo Komisija predstavila na začetku leta 2018; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ugotavlja, da so največje okoljske grožnje za zdravje najbolj izrazite na mestnih območjih, vplivajo pa tudi na obrobna območja in primestna naselja, ter da se pričakuje, da bo do leta 2020 80 % prebivalstva živelo v mestih in primestnih območjih; poudarja, da imajo emisije onesnaževal zraka, skupaj z neustreznim načrtovanjem in infrastrukturo, hude gospodarske, socialne, zdravstvene in okoljske posledice; ugotavlja, da v EU zaradi onesnaženosti zraka prezgodaj umre več kot 400 000 ljudi (12) in da se z zdravjem povezani zunanji stroški gibljejo med 330 in 940 milijard EUR; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja, da v EU vsaj 10 000 prezgodnjih smrti povzročijo bolezni, ki so povezane s hrupom, in da je bila leta 2012 približno četrtina evropskega prebivalstva izpostavljena ravnem hrupa, ki presegajo mejne vrednosti; poziva države članice, naj kot prednostno nalogo obravnavajo spremljanje ravni hrupa v skladu z Direktivo 2002/49/ES (13), da bi se zagotovilo spoštovanje mejnih vrednosti za zunanje in notranje okolje; |
| --- | --- |

26.

| 27. | je seznanjen z napredkom pri zmanjšanju nekaterih onesnaževal zraka, zlasti na urbanih območjih, vendar obžaluje nenehne težave s kakovostjo zraka, h katerim znatno prispevajo emisije iz cestnega prometa in kmetijstva; je seznanjen s svežnjem za čisto mobilnost, ki ga bo Komisija predstavila novembra 2017, in Evropsko strategijo za mobilnost z nizkimi emisijami, predstavljeno leta 2016, ki bi lahko utrla pot mobilnosti z nizkimi emisijami v Uniji; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pozdravlja napredek, dosežen v zvezi z zakonodajnim svežnjem o krožnem gospodarstvu; poziva vse strani, naj se trudijo skleniti dogovor z ambicioznimi cilji; |
| --- | --- |

28.

Priporočila

| 29. | poziva države članice, naj ocenijo svoj napredek pri doseganju ciljev 7. okoljskega akcijskega programa in po potrebi preusmerijo svoje ukrepe; poziva države članice, naj rezultate javno objavijo; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da vsi novi zakonodajni predlogi v celoti izvajajo cilje in ukrepe 7. okoljskega akcijskega programa; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva Komisijo, naj zagotovi dejavno vključevanje organizacij civilne družbe v ocenjevanje izvajanja okoljske zakonodaje EU; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva ustrezne institucije in agencije EU, naj dajo prednost raziskavam in zapolnijo vrzeli v znanju na naslednjih področjih: okoljski pragovi (točke preskoka), paradigma krožnega gospodarstva, kombinirani učinki kemikalij, nanomateriali, metode za prepoznavanje nevarnosti, vpliv mikroplastike, vzajemno delovanje sistemskih tveganj in drugih dejavnikov zdravja, raba tal in zemlje ter invazivne tujerodne vrste; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pozdravlja pregled izvajanja okoljske politike kot pozitiven mehanizem za izboljšanje izvajanja okoljske zakonodaje in politike EU, kar lahko prispeva k spremljanju izvajanja 7. okoljskega akcijskega programa, kot že poudarjeno v resoluciji z dne 16. novembra 2017 o pregledu okoljske politike EU; meni, da bi morali biti v pregled izvajanja okoljske politike v celoti vključeni vsi zadevni deležniki, vključno s civilno družbo, in da bi moral zajemati vse prednostne tematske cilje okoljskega akcijskega programa; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva Unijo in države članice, naj hitro in dokončno opustijo okolju škodljive subvencije; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo in uskladijo prizadevanja za spodbujanje razvoja in ovrednotenja alternativnih metod, pri katerih se ne uporabljajo živali, da bi tako prispevale k doseganju prednostnega cilja 5 sedmega okoljskega akcijskega programa; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva Komisijo in države članice, naj storijo več za izboljšanje kognitivnih in znanstvenih osnov okoljskih politik EU, tako da povečajo dostopnost podatkov za državljane in spodbujajo vključevanje javnosti v znanstvene raziskave; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva institucije EU ter po potrebi nacionalne in regionalne oblasti, naj pri oblikovanju in spremljanju politik v celoti upoštevajo strokovno znanje o tveganjih za okolje in zdravje ljudi; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva k izboljšanju sistema za registracijo pesticidov v EU na podlagi strokovno pregledanih znanstvenih študij in popolne preglednosti glede ravni izpostavljenosti ljudi in okolja in tveganja za zdravje; poziva k izboljšanju standardov za spremljanje pesticidov in ciljev za zmanjšanje njihove uporabe; je seznanjen s sporočilom Komisije z dne 12. decembra 2017 o evropski državljanski pobudi „Prepovejmo glifosat ter obvarujmo ljudi in okolje pred strupenimi pesticidi“(C(2017)8414); |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva k zagotovitvi zadostnih materialnih in človeških virov, da bodo agencije EU lahko opravljale svoje naloge in zagotavljale najboljše znanstvene podatke, analize in dokaze; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo do leta 2020 opredeljeni dolgoročni ukrepi za doseganje cilja nestrupenega okolja; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva zadevne agencije EU in Komisijo, naj kvantitativno in kvalitativno izboljšajo kazalnike za spremljanje napredka; poziva Komisijo in države članice, naj sodelujejo pri izdelavi in zbiranju novih podatkov za oblikovanje novih kazalnikov in izboljšanje obstoječih; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva, naj vprašanje izvajanja postane stalna točka v okviru prednostnih nalog in programa trojnega predsedstva ter da se o njem razpravlja na Svetu za okolje vsaj enkrat letno, morda z namensko zasedbo Sveta za izvajanje, dopolnjuje pa naj ga drugi forum, kjer bosta sodelovala tudi Parlament in Odbor regij; se zavzema za skupne seje s Svetom, kjer bi se posvetili izvajanju medsektorskih horizontalnih vprašanj, skupnim izzivom ter novim vprašanjem z morebitnimi čezmejnimi vplivi; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva, naj se nemudoma pospeši polno izvajanje strategije EU za biotsko raznovrstnost; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva, naj se pri infrastrukturnih projektih, zlasti tistih, povezanih z omrežjem TEN-T, v celoti upoštevajo okoljski vplivi na regionalni ravni in ravni projekta; ugotavlja, da je pomembna usklajenost med različnimi okoljskimi politikami; poudarja, da je treba pri infrastrukturnih projektih za proizvodnjo vodne in morske energije iz obnovljivih virov upoštevati okolje in biotsko raznovrstnost; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva države članice, naj okrepijo svoja prizadevanja za zaščito uporabe in neoporečnosti sladke vode zaradi negotovosti v zvezi z možnostjo doseganja zadevnega podcilja 7. okoljskega akcijskega programa; poziva države članice, naj prednostno izboljšajo slabo stanje površinskih voda, saj se cilji na tem področju najverjetneje ne bodo dosegli do leta 2020; poziva pristojne organe v državah članicah, naj zmanjšajo pritiske na vodna telesa, zmanjšajo vire onesnaževanja voda pri njihovem izvoru in določijo območja, kjer je vzpostavitev hidroelektrarn prepovedana, ter tako zagotovijo ohranjanje ekološko sprejemljivega pretoka v vodotokih; poziva Komisijo, naj ne odlaša s presojo o skladnosti drugega cikla načrtov upravljanja povodja, ki so jih države članice sprejele v skladu z okvirno direktivo o vodah; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva k nadaljnji reformi skupne kmetijske politike, da bi se trajnostna proizvodnja hrane povsem uskladila s cilji okoljske politike in da bi tako zagotovili prehransko varnost v sedanjosti in prihodnosti; poudarja potrebo po pametni kmetijski politiki z močno zavezanostjo zagotavljanju javnih dobrin in ekosistemskih storitev, povezanih s tlemi, vodo, biotsko raznovrstnostjo, kakovostjo zraka, podnebnimi ukrepi in zagotavljanjem možnosti uporabe pokrajine; poziva k integrirani politiki z bolj ciljno usmerjenim in ambicioznim, a vseeno prožnim pristopom, v katerem bo zagotovitev podpore kmetijskemu sektorju povezana s prehransko varnostjo in z zagotovitvijo okoljskih rezultatov; poziva države članice, naj gozdno kmetijstvo priznajo kot področje z ekološkim pomenom v skladu s členom 46 Uredbe (EU) št. 1307/2013 (14); poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo v vseh prihodnjih revizijah skupne kmetijske politike kmetijskim praksam, ki ugodno vplivajo na okolje, zagotovljena ustrezna podpora; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva države članice in Komisijo, naj izboljšajo prevzemanje rešitev za okoljske izzive, zlasti na področjih, kjer tehnične rešitve že obstajajo, a se še ne uporabljajo v celoti, kot je zmanjšanje amoniaka v kmetijstvu; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva Komisijo, naj bistveno izboljša obseg, uporabo in upravljanje sredstev EU, namenjenih doseganju ciljev okoljskega akcijskega programa; poziva k boljšemu spremljanju ter povečanju preglednosti in odgovornosti; poziva k vključevanju podnebnih in drugih okoljskih vprašanj v proračun EU; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva Komisijo, naj brez odlašanja pripravi celovito skupno okvirno strategijo za izvajanje ciljev trajnostnega razvoja v EU, v kateri bodo obravnavana vsa področja politike in ki bo vključevala mehanizem pregleda za ocenjevanje napredka izvajanja; zahteva, da Komisija določi preverjanja v zvezi s cilji trajnostnega razvoja za vse nove politike in zakonodajo ter zagotovi popolno usklajenost politik pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva Komisijo, naj zagotovi izvrševanje veljavnega prava EU in zagotovi, da države članice v celoti izpolnjujejo cilje 7. okoljskega akcijskega programa, z uporabo vseh orodij, ki so ji na voljo, npr. postopkov za ugotavljanje kršitev; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pozdravlja obstoječa posebna poročila in revizije smotrnosti Računskega sodišča; poziva Računsko sodišče, naj dodatno prouči druga področja, povezana z okoljskim akcijskim programom, ki doslej niso bila vključena v delovni program; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva Komisijo in pristojne organe v državah članicah, naj zagotovijo ustrezne smernice, da bi bila sredstva EU lažje dostopna, tudi za lokalne projekte, predvsem v zvezi z zeleno infrastrukturo, biotsko raznovrstnostjo ter direktivama o pticah in habitatih; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva države članice, naj zagotovijo celovito izvajanje zakonodaje o kakovosti zraka; poziva regionalne oblasti, naj za izboljšanje zdravstvenih rezultatov na vseh, zlasti na najhuje prizadetih območjih, nudijo podporni okvir, zlasti v zvezi z urbanističnim načrtovanjem in oblikovanjem lokalne politike; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva pristojne nacionalne in regionalne oblasti, naj sprejmejo načrte, ki bodo vključevali uresničljive ukrepe za odpravo preseganja dnevnih in letnih mejnih vrednosti, določenih v zakonodaji EU na področju drobnih in ultrafinih trdnih delcev v mestnih aglomeracijah, kjer je kakovost zraka slaba; poudarja, da je to bistveno za doseganje prednostnih ciljev 2, 3 in 8 sedmega okoljskega akcijskega programa; |
| --- | --- |

54.

| 55. | predlaga naslednje ukrepe za izboljšanje kakovosti zraka na mestnih območjih: vzpostavitev območij z nizkimi emisijami; spodbujanje souporabe avtomobilov in sistemov ter storitev za skupne vožnje; ukinjanje ugodnejše davčne obravnave vozil, ki močno onesnažujejo; uvedba „proračunov za mobilnost“za zaposlene namesto službenih vozil; izvajanje politik parkiranja, ki zmanjšujejo gostoto prometa na preobremenjenih območjih; izboljšana infrastruktura za spodbujanje kolesarjenja in okrepitev večmodalnih povezav ter izboljšanje varnosti kolesarjev; določitev območij za pešce; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poziva k okrepljenemu urbanističnemu načrtovanju in razvoju na ustrezni ravni upravljanja za čim prejšnjo prilagoditev infrastrukture za električna vozila in čista vozila, npr. z namestitvijo polnilne infrastrukture, ter za doseganje okoljskih in zdravstvenih koristi, kot so zmanjšanje učinka toplotnega otoka in povečanju telesne dejavnosti, npr. s povečanjem zelene infrastrukture in obnavljanjem opuščenih ali degradiranih industrijskih območjih; priznava, da bi s temi ukrepi izboljšali kakovost zraka, se borili proti boleznim in prezgodnji smrti zaradi onesnaženosti ter omogočili napredek k mobilnost brez emisij; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo pravično intermodalno konkurenco in prehod na trajnostne načine prevoza; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poziva Komisijo, naj najpozneje do leta 2019 predstavi skupni okoljski akcijski program Unije za obdobje po letu 2020, kot je zahtevano v členu 192(3) PDEU; poudarja, da je treba pri spremljanju politik EU zagotoviti preglednost in demokratično odgovornost; zato poudarja, da bi moral naslednji okoljski akcijski program vključevati merljive in v rezultate usmerjene vmesne mejnike; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poziva Komisijo, naj v naslednjem zakonodajnem obdobju nameni prednostno področje trajnostnemu razvoju, varstvu okolja in podnebja na splošno ter ciljem 7. okoljskega akcijskega programa in zlasti prihodnjemu 8. okoljskemu akcijskemu programu; |
| --- | --- |

59.

o

o o

| 60. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropskemu računskemu sodišču, Evropski agenciji za okolje ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

60.

---

(1)  UL L 354, 28.12.2013, str. 171.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0450.

(3)  UL C 265, 11.8.2017, str. 65.

(4)  UL C 35, 31.1.2018, str. 2.

(5)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0441.

(6)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0100.

(7)  UL C 258 E, 7.9.2013, str. 115.

(8)  Direktiva 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o vzpostavitvi okvira za določanje zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, povezanih z energijo (UL L 285, 31.10.2009, str. 10).

(9)  Uredba (ES) št. 66/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o znaku EU za okolje (UL L 27, 30.1.2010, str. 1).

(10)  Uredba (ES) št. 1223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o kozmetičnih izdelkih (UL L 342, 22.12.2009, str. 59).

(11)  Direktiva Sveta 98/83/ES z dne 3. novembra 1998 o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi (UL L 330, 5.12.1998, str. 32).

(12)  Poročilo Evropske agencije za okolje št. 13/2017 z dne 11. oktobra 2017 o kakovosti zraka v Evropi v letu 2017.

(13)  Direktiva 2002/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2002 o ocenjevanju in upravljanju okoljskega hrupa (UL L 189, 18.7.2002, str. 12).

(14)  Uredba (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. december 2013 o pravilih za neposredna plačila kmetom na podlagi shem podpore v okviru skupne kmetijske politike ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 637/2008 in Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 (UL L 347, 20.12.2013, str. 608).

---

| 18.11.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 390/19 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 390/19

---

P8_TA(2018)0101

Enakost spolov v medijskem sektorju v EU

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2018 o enakosti spolov v medijskem sektorju v EU (2017/2210(INI))

(2019/C 390/03)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 11 in 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 11 in 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju člena 2 in člena 3(3)(2) Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ter člena 8 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 2 in člena 3(3)(2) Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ter člena 8 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju Direktive 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (1),

| — | ob upoštevanju Direktive 2010/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2010 o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (Direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2010/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2010 o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (Direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah) (2),

| — | ob upoštevanju predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja staršev in oskrbovalcev ter razveljavitvi Direktive Sveta 2010/18/EU, ki ga je Komisija predložila 26. aprila 2017 (COM(2017)0253), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja staršev in oskrbovalcev ter razveljavitvi Direktive Sveta 2010/18/EU, ki ga je Komisija predložila 26. aprila 2017 (COM(2017)0253),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije o tretjem srednjeročnem akcijskem programu Skupnosti o enakih možnostih žensk in moških 1991–1995 (COM(90)0449), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije o tretjem srednjeročnem akcijskem programu Skupnosti o enakih možnostih žensk in moških 1991–1995 (COM(90)0449),

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, z dne 5. oktobra 1995 o podobi žensk in moških v oglaševanju in medijih (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, z dne 5. oktobra 1995 o podobi žensk in moških v oglaševanju in medijih (3),

| — | ob upoštevanju Sporočila Komisije z dne 7. junija 2000 z naslovom Na poti k okvirni strategiji Komisije za enakost med spoloma (2001–2005) (COM(2000)0335), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporočila Komisije z dne 7. junija 2000 z naslovom Na poti k okvirni strategiji Komisije za enakost med spoloma (2001–2005) (COM(2000)0335),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 9. junija 2008 o odpravi stereotipov o spolih v družbi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 9. junija 2008 o odpravi stereotipov o spolih v družbi,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 24. junija 2013 o spodbujanju vloge žensk pri odločanju v medijih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 24. junija 2013 o spodbujanju vloge žensk pri odločanju v medijih,

| — | ob upoštevanju Evropskega pakta za enakost spolov (2011–2020), ki ga je Svet sprejel marca 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropskega pakta za enakost spolov (2011–2020), ki ga je Svet sprejel marca 2011,

| — | ob upoštevanju Načrta za enakost med ženskami in moškimi 2006–2010 z dne 1. marca 2006 (COM(2006)0092), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Načrta za enakost med ženskami in moškimi 2006–2010 z dne 1. marca 2006 (COM(2006)0092),

| — | ob upoštevanju Strategije za enakost žensk in moških 2010–2015 z dne 21. septembra 2010 (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Strategije za enakost žensk in moških 2010–2015 z dne 21. septembra 2010 (COM(2010)0491),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 3. decembra 2015 o strateških prizadevanjih za enakost spolov 2016–2019 (SWD(2015)0278), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 3. decembra 2015 o strateških prizadevanjih za enakost spolov 2016–2019 (SWD(2015)0278),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. julija 1997 o diskriminaciji žensk v oglaševanju (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. julija 1997 o diskriminaciji žensk v oglaševanju (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. septembra 2008 o vplivu trženja in oglaševanja na enakost med ženskami in moškimi (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. septembra 2008 o vplivu trženja in oglaševanja na enakost med ženskami in moškimi (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. marca 2013 o odpravi stereotipov o spolih v EU (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. marca 2013 o odpravi stereotipov o spolih v EU (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. aprila 2016 o enakosti spolov in krepitvi vloge žensk v digitalni dobi (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. aprila 2016 o enakosti spolov in krepitvi vloge žensk v digitalni dobi (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2016 o ustvarjanju ugodnih razmer na trgu dela za usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2016 o ustvarjanju ugodnih razmer na trgu dela za usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. septembra 2016 o uporabi Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (direktiva o enakosti pri zaposlovanju) (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. septembra 2016 o uporabi Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (direktiva o enakosti pri zaposlovanju) (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. junija 2017 o potrebi po strategiji EU za odpravo in preprečevanje razlik v pokojninah med spoloma (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. junija 2017 o potrebi po strategiji EU za odpravo in preprečevanje razlik v pokojninah med spoloma (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. julija 2017 o delovnih pogojih in prekarni zaposlitvi (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. julija 2017 o delovnih pogojih in prekarni zaposlitvi (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. oktobra 2017 o krepitvi ekonomskega položaja žensk v zasebnem in javnem sektorju v EU (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. oktobra 2017 o krepitvi ekonomskega položaja žensk v zasebnem in javnem sektorju v EU (12),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. oktobra 2017 o boju proti spolnemu nadlegovanju in zlorabam v EU (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. oktobra 2017 o boju proti spolnemu nadlegovanju in zlorabam v EU (13),

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora ministrov Sveta Evrope z dne 10. julija 2013 o enakosti spolov in medijih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora ministrov Sveta Evrope z dne 10. julija 2013 o enakosti spolov in medijih,

| — | ob upoštevanju priporočila Parlamentarne skupščine Sveta Evrope št. 1555 z dne 24. aprila 2002 o podobi žensk v medijih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Parlamentarne skupščine Sveta Evrope št. 1555 z dne 24. aprila 2002 o podobi žensk v medijih,

| — | ob upoštevanju priporočila Parlamentarne skupščine Sveta Evrope št. 1799 z dne 26. junija 2007 o podobi žensk v oglaševanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Parlamentarne skupščine Sveta Evrope št. 1799 z dne 26. junija 2007 o podobi žensk v oglaševanju,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora ministrov Sveta Evrope državam članicam z dne 27. septembra 2017 o enakosti spolov v avdiovizualnem sektorju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora ministrov Sveta Evrope državam članicam z dne 27. septembra 2017 o enakosti spolov v avdiovizualnem sektorju,

| — | ob upoštevanju študije Evropskega inštituta za enakost spolov z naslovom Review of the implementation of the Beijing Platform for Action in the EU Member States: Women and the Media – Advancing gender equality in decision-making in media organisations (Pregled izvajanja pekinških izhodišč za ukrepanje v državah članicah EU: ženske in mediji – pospeševanje enakosti spolov pri odločanju v medijskih organizacijah), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Evropskega inštituta za enakost spolov z naslovom Review of the implementation of the Beijing Platform for Action in the EU Member States: Women and the Media – Advancing gender equality in decision-making in media organisations (Pregled izvajanja pekinških izhodišč za ukrepanje v državah članicah EU: ženske in mediji – pospeševanje enakosti spolov pri odločanju v medijskih organizacijah),

| — | ob upoštevanju deklaracije in akcijskega programa ter prilog k programu, sprejetih na četrti svetovni konferenci o ženskah v Pekingu septembra 1995, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije in akcijskega programa ter prilog k programu, sprejetih na četrti svetovni konferenci o ženskah v Pekingu septembra 1995,

| — | ob upoštevanju poročila Sveta Evrope iz leta 2013 z naslovom Media and the Image of Women (Mediji in podoba žensk), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Sveta Evrope iz leta 2013 z naslovom Media and the Image of Women (Mediji in podoba žensk),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov ter mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A8-0031/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov ter mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A8-0031/2018),

| A. | ker je enakost med ženskami in moškimi temeljno načelo Evropske unije, saj člen 8 PDEU določa, da si Unija v vseh svojih dejavnostih prizadeva odpraviti neenakosti in spodbujati enakost med moškimi in ženskami; ker je politika EU za spodbujanje enakost med spoloma prispevala k izboljšanju življenja številnih evropskih državljanov; |
| --- | --- |

A.

ker je enakost med ženskami in moškimi temeljno načelo Evropske unije, saj člen 8 PDEU določa, da si Unija v vseh svojih dejavnostih prizadeva odpraviti neenakosti in spodbujati enakost med moškimi in ženskami; ker je politika EU za spodbujanje enakost med spoloma prispevala k izboljšanju življenja številnih evropskih državljanov;

| B. | ker mediji delujejo kot četrta oblast, imajo sposobnost, da vplivajo in na koncu oblikujejo javno mnenje, ker so mediji eden od temeljev demokratične družbe in so kot taki dolžni zagotoviti svobodo informacij, raznolikost mnenj in pluralnost medijev, spodbujati spoštovanje človekovega dostojanstva in se boriti zoper vse oblike diskriminacije in neenakosti med drugim s prikazovanjem raznolikih modelov družbenih vlog; ker je zato treba povečati občutljivost organizacij s področja medijev; |
| --- | --- |

B.

ker mediji delujejo kot četrta oblast, imajo sposobnost, da vplivajo in na koncu oblikujejo javno mnenje, ker so mediji eden od temeljev demokratične družbe in so kot taki dolžni zagotoviti svobodo informacij, raznolikost mnenj in pluralnost medijev, spodbujati spoštovanje človekovega dostojanstva in se boriti zoper vse oblike diskriminacije in neenakosti med drugim s prikazovanjem raznolikih modelov družbenih vlog; ker je zato treba povečati občutljivost organizacij s področja medijev;

| C. | ker je bila na četrti svetovni konferenci o ženskah v Pekingu leta 1995 priznana pomembnost odnosa med ženskami in mediji za doseganje enakosti med ženskami in moškimi, v pekinški akcijski program pa sta bila vključena dva strateška cilja:






  (a) | povečati udeležbo in dostop žensk do izražanja in sprejemanja odločitev v medijih in novih komunikacijskih tehnologijah ter prek njih; |
| --- | --- | --- |

C.

ker je bila na četrti svetovni konferenci o ženskah v Pekingu leta 1995 priznana pomembnost odnosa med ženskami in mediji za doseganje enakosti med ženskami in moškimi, v pekinški akcijski program pa sta bila vključena dva strateška cilja:

(a)

povečati udeležbo in dostop žensk do izražanja in sprejemanja odločitev v medijih in novih komunikacijskih tehnologijah ter prek njih;

| (b) | spodbujati uravnoteženo in nestereotipno prikazovanje žensk v medijih; |
| --- | --- |

(b)

spodbujati uravnoteženo in nestereotipno prikazovanje žensk v medijih;

| D. | ker lahko prikazovanje žensk in moških v medijih odraža neenako predstavo v različnih okoljih, vključno s političnim, gospodarskim, družbenim, akademskim, verskim, kulturnim in športnim okoljem, saj se moškim pojavljajo večinoma v dejavnih družbenih vlogah, ženske pa so omejene na bolj pasivne vloge; ker je med vsemi stereotipi, ki prizadenejo podobo žensk in moških, najočitnejši primer seksualizacija ženskega telesa, kar lahko najbolj jasno vidimo v rumenem tisku in oglaševanju; ker erotizacija nasilja in reduciranje žensk na objekt v medijih ovirata izkoreninjenje nasilja nad ženskami; ker se stereotipi o spolu pogosto pojavljajo skupaj z drugimi stereotipi, ki vključujejo diskriminacijo na kakršni koli osnovi; |
| --- | --- |

D.

ker lahko prikazovanje žensk in moških v medijih odraža neenako predstavo v različnih okoljih, vključno s političnim, gospodarskim, družbenim, akademskim, verskim, kulturnim in športnim okoljem, saj se moškim pojavljajo večinoma v dejavnih družbenih vlogah, ženske pa so omejene na bolj pasivne vloge; ker je med vsemi stereotipi, ki prizadenejo podobo žensk in moških, najočitnejši primer seksualizacija ženskega telesa, kar lahko najbolj jasno vidimo v rumenem tisku in oglaševanju; ker erotizacija nasilja in reduciranje žensk na objekt v medijih ovirata izkoreninjenje nasilja nad ženskami; ker se stereotipi o spolu pogosto pojavljajo skupaj z drugimi stereotipi, ki vključujejo diskriminacijo na kakršni koli osnovi;

| E. | ker imajo mediji velik vpliv na kulturne norme o spolu in na to, kako se družbeno prikazovanje žensk in moških oblikuje in razvija, ter vplivajo na publiko s stereotipnimi podobami telesa in idejami o moškosti in ženstvenosti, na primer, kako so ženske prikazane v oglasih in kako način, na katerega se izdelki osredotočajo na specifične potencialne potrošnike, večinoma ohranjajo tradicionalne norme o spolu; ker ko mediji še naprej prikazujejo stereotipne predstave o ženskah in moških ter osebah LGBTI, ljudje pogosto tovrstno prikazovanje vidijo kot legitimno, tako pa postane zelo težko ali skoraj nemogoče o njih podvomiti; |
| --- | --- |

E.

ker imajo mediji velik vpliv na kulturne norme o spolu in na to, kako se družbeno prikazovanje žensk in moških oblikuje in razvija, ter vplivajo na publiko s stereotipnimi podobami telesa in idejami o moškosti in ženstvenosti, na primer, kako so ženske prikazane v oglasih in kako način, na katerega se izdelki osredotočajo na specifične potencialne potrošnike, večinoma ohranjajo tradicionalne norme o spolu; ker ko mediji še naprej prikazujejo stereotipne predstave o ženskah in moških ter osebah LGBTI, ljudje pogosto tovrstno prikazovanje vidijo kot legitimno, tako pa postane zelo težko ali skoraj nemogoče o njih podvomiti;

| F. | ker ima sektor oglaševanja pomembno vlogo na medijskem prizorišču sodobne družbe, saj sporoča z uporabo podob in zamisli, ki vlivajo na naša čustva in lahko tako oblikujejo naše vrednote, vedenje in dojemanje sveta; ker se lahko oglaševanje z odražanjem izkrivljene predstave o spolu poslužuje seksizma in tako ponavlja diskriminacijske prakse; ker se oglas lahko šteje za diskriminacijski ali seksističen, če je en spol prikazan ponižujoče in žaljivo ali kot manj sposoben, pameten ali kot manjvreden; |
| --- | --- |

F.

ker ima sektor oglaševanja pomembno vlogo na medijskem prizorišču sodobne družbe, saj sporoča z uporabo podob in zamisli, ki vlivajo na naša čustva in lahko tako oblikujejo naše vrednote, vedenje in dojemanje sveta; ker se lahko oglaševanje z odražanjem izkrivljene predstave o spolu poslužuje seksizma in tako ponavlja diskriminacijske prakse; ker se oglas lahko šteje za diskriminacijski ali seksističen, če je en spol prikazan ponižujoče in žaljivo ali kot manj sposoben, pameten ali kot manjvreden;

| G. | ker nova tehnologija spreminja tradicionalne poslovne modele; ker je avdiovizualni sektor zelo pomemben in ima veliko gospodarsko vrednost ter v EU neposredno zaposluje več kot milijon ljudi; ker je treba nadzor ureditve na nacionalni ravni in samoregulacijske sheme ustrezno prilagoditi, da bomo lahko kos novim spletnim komunikacijskim in multimedijskim sistemom, brez poseganja v izid pogajanj o direktivi o avdiovizualnih medijskih storitvah; |
| --- | --- |

G.

ker nova tehnologija spreminja tradicionalne poslovne modele; ker je avdiovizualni sektor zelo pomemben in ima veliko gospodarsko vrednost ter v EU neposredno zaposluje več kot milijon ljudi; ker je treba nadzor ureditve na nacionalni ravni in samoregulacijske sheme ustrezno prilagoditi, da bomo lahko kos novim spletnim komunikacijskim in multimedijskim sistemom, brez poseganja v izid pogajanj o direktivi o avdiovizualnih medijskih storitvah;

| H. | ker je treba enakovredno upoštevati vidik žensk in moških, da bi dobili popolno in raznoliko sliko vseh vidikov družbene resničnosti; ker je pomembno, da ne zapravimo potencial in spretnosti žensk pri sporočanju informacij, dejstev in mnenj o izzivih, s katerimi se srečujejo ženske v medijih, hkrati pa priznamo, da žensk ne moremo obravnavati kot enotno skupno; |
| --- | --- |

H.

ker je treba enakovredno upoštevati vidik žensk in moških, da bi dobili popolno in raznoliko sliko vseh vidikov družbene resničnosti; ker je pomembno, da ne zapravimo potencial in spretnosti žensk pri sporočanju informacij, dejstev in mnenj o izzivih, s katerimi se srečujejo ženske v medijih, hkrati pa priznamo, da žensk ne moremo obravnavati kot enotno skupno;

| I. | ker je treba spremeniti nenehno prikazovanje negativnih in ponižujočih podob žensk v medijih - elektronskih, tiskanih, vizualnih in slušnih; ker se neenakosti med spoloma ustvarjajo in ponavljajo tudi prek jezika in podob, ki jih širijo mediji; ker se otroci zelo zgodaj soočijo z neenakostjo med spoloma, prek vzorov, ki jih širijo televizijske serije in programi, razprave, igre, videoigre in oglasi; ker se vloge spolov oblikujejo zlasti v otroštvu in mladosti, učinkujejo pa vse življenje; ker je izobraževanje in usposabljanje zaposlenih v medijih pomembno sredstvo za boj proti stereotipom in njihovo izkoreninjenje, povečanje ozaveščenosti in spodbujanje enakosti; |
| --- | --- |

I.

ker je treba spremeniti nenehno prikazovanje negativnih in ponižujočih podob žensk v medijih - elektronskih, tiskanih, vizualnih in slušnih; ker se neenakosti med spoloma ustvarjajo in ponavljajo tudi prek jezika in podob, ki jih širijo mediji; ker se otroci zelo zgodaj soočijo z neenakostjo med spoloma, prek vzorov, ki jih širijo televizijske serije in programi, razprave, igre, videoigre in oglasi; ker se vloge spolov oblikujejo zlasti v otroštvu in mladosti, učinkujejo pa vse življenje; ker je izobraževanje in usposabljanje zaposlenih v medijih pomembno sredstvo za boj proti stereotipom in njihovo izkoreninjenje, povečanje ozaveščenosti in spodbujanje enakosti;

| J. | ker je bilo leta 2015 v EU-28 med diplomanti novinarstva in informacijske znanosti 68 % žensk (14), medtem ko podatki o zaposlovanju za EU-28 v obdobju 2008–2015 kažejo, da delež žensk, zaposlenih v medijskem sektorju, v povprečju stalno znaša zgolj približno 40 %; |
| --- | --- |

J.

ker je bilo leta 2015 v EU-28 med diplomanti novinarstva in informacijske znanosti 68 % žensk (14), medtem ko podatki o zaposlovanju za EU-28 v obdobju 2008–2015 kažejo, da delež žensk, zaposlenih v medijskem sektorju, v povprečju stalno znaša zgolj približno 40 %;

| K. | ker je poleg tega bil delež žensk na odločilnih položajih v medijih v EU-28 leta 2015 še pod območjem uravnotežene zastopanosti spolov (40-60 %), delež predsednic uprav pa je znašal komaj 22 % (15); |
| --- | --- |

K.

ker je poleg tega bil delež žensk na odločilnih položajih v medijih v EU-28 leta 2015 še pod območjem uravnotežene zastopanosti spolov (40-60 %), delež predsednic uprav pa je znašal komaj 22 % (15);

| L. | ker so razlike v plačilu in pokojnini med spoloma stalna težava v EU, s katero se srečujejo različni gospodarski sektorji, vključno z mediji, kjer je ta razlika 17 %; |
| --- | --- |

L.

ker so razlike v plačilu in pokojnini med spoloma stalna težava v EU, s katero se srečujejo različni gospodarski sektorji, vključno z mediji, kjer je ta razlika 17 %;

| M. | ker se ženske še naprej soočajo s steklenim stropom v medijih in lahko nimajo enakih možnosti za napredovanje ali izboljšanje poklicne poti zaradi različnih dejavnikov, vključno s postopki organizacijske kulture, ki pogosto ni naklonjena usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja, in tekmovalnega okolja, za katerega so značilni stres, togi roki in dolg delovni čas; ker imajo ženske manj moči odločanja pri določanju sporeda novic, saj nimajo dovolj predstavnic na najvišjih vodstvenih položajih; |
| --- | --- |

M.

ker se ženske še naprej soočajo s steklenim stropom v medijih in lahko nimajo enakih možnosti za napredovanje ali izboljšanje poklicne poti zaradi različnih dejavnikov, vključno s postopki organizacijske kulture, ki pogosto ni naklonjena usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja, in tekmovalnega okolja, za katerega so značilni stres, togi roki in dolg delovni čas; ker imajo ženske manj moči odločanja pri določanju sporeda novic, saj nimajo dovolj predstavnic na najvišjih vodstvenih položajih;

| N. | ker lahko mediji v državah članicah sprejmejo svoje politike enakosti spolov, zaradi česar se v EU razvijajo zelo različne prakse: od celovitih političnih okvirov, ki zajemajo medijske vsebine in zagotavljajo uravnoteženo zastopanost moških in žensk v organih odločanja, do primerov, ko ni vzpostavljena nobena politika; |
| --- | --- |

N.

ker lahko mediji v državah članicah sprejmejo svoje politike enakosti spolov, zaradi česar se v EU razvijajo zelo različne prakse: od celovitih političnih okvirov, ki zajemajo medijske vsebine in zagotavljajo uravnoteženo zastopanost moških in žensk v organih odločanja, do primerov, ko ni vzpostavljena nobena politika;

| O. | ker so raziskave pokazale, da le 4 % novic nasprotuje stereotipnemu prikazovanju; ker ženske predstavljajo le 24 % ljudi, o katerih slišimo ali beremo v novicah (16); ker so ženske avtorice le približno 37 % prispevkov v spletnih in nespletnih virih novic, pri čemer v zadnjih desetih letih ni kazalo, da bi se to stanje lahko izboljšalo (17); ker imajo ženske največkrat nalogo, da predstavijo javno mnenje (41 %) ali osebne izkušnje (38 %), redko pa se jih navaja kot strokovnjakinje (le 17 % prispevkov); ker so raziskave pokazale tudi, da je manj kot vsak peti strokovnjak ali komentator ženska (18 %) (18); |
| --- | --- |

O.

ker so raziskave pokazale, da le 4 % novic nasprotuje stereotipnemu prikazovanju; ker ženske predstavljajo le 24 % ljudi, o katerih slišimo ali beremo v novicah (16); ker so ženske avtorice le približno 37 % prispevkov v spletnih in nespletnih virih novic, pri čemer v zadnjih desetih letih ni kazalo, da bi se to stanje lahko izboljšalo (17); ker imajo ženske največkrat nalogo, da predstavijo javno mnenje (41 %) ali osebne izkušnje (38 %), redko pa se jih navaja kot strokovnjakinje (le 17 % prispevkov); ker so raziskave pokazale tudi, da je manj kot vsak peti strokovnjak ali komentator ženska (18 %) (18);

| P. | ker so ženske v novicah in informativnih medijih podpovprečno zastopane, še manj pa so vidne na področju športa, politike, gospodarstva in financ, ne glede na raznolikost medijskih kanalov v državah članicah; ker so ženske iz zgodovine skoraj popolnoma odsotne iz medijskih vsebin, kot so biografske dokumentarne oddaje; |
| --- | --- |

P.

ker so ženske v novicah in informativnih medijih podpovprečno zastopane, še manj pa so vidne na področju športa, politike, gospodarstva in financ, ne glede na raznolikost medijskih kanalov v državah članicah; ker so ženske iz zgodovine skoraj popolnoma odsotne iz medijskih vsebin, kot so biografske dokumentarne oddaje;

| Q. | ker sodelovanje žensk na enaki ravni kot moških pri poročanju o vsebinah in nastopanju kot vir informacij ni nujno le iz razlogov zastopanja, temveč tudi zaradi enakih možnosti in popolnega priznavanja njihove strokovnosti in znanja; ker v evropskem medijskem okolju obstajajo ovire za odgovoren pristop k enakosti med spoloma, glede na obstoječe finančne omejitve in delovne pogoje, vključno z negotovostjo zaposlitve in ravnjo delovnih izkušenj, v kombinaciji s hitrostjo informaciji in gospodarskimi dejavniki; |
| --- | --- |

Q.

ker sodelovanje žensk na enaki ravni kot moških pri poročanju o vsebinah in nastopanju kot vir informacij ni nujno le iz razlogov zastopanja, temveč tudi zaradi enakih možnosti in popolnega priznavanja njihove strokovnosti in znanja; ker v evropskem medijskem okolju obstajajo ovire za odgovoren pristop k enakosti med spoloma, glede na obstoječe finančne omejitve in delovne pogoje, vključno z negotovostjo zaposlitve in ravnjo delovnih izkušenj, v kombinaciji s hitrostjo informaciji in gospodarskimi dejavniki;

| R. | ker ženske v mediji delajo na najvišji strokovni ravni, vključno z znanimi režiserkami, novinarkami in poročevalkami, ki so kljub temu, da delo opravljajo enako dobro kot moški, bolj izpostavljene nasilju zaradi spola in diskriminaciji na delovnem mestu in morda niso enako cenjene kot njihovi moški kolegi; |
| --- | --- |

R.

ker ženske v mediji delajo na najvišji strokovni ravni, vključno z znanimi režiserkami, novinarkami in poročevalkami, ki so kljub temu, da delo opravljajo enako dobro kot moški, bolj izpostavljene nasilju zaradi spola in diskriminaciji na delovnem mestu in morda niso enako cenjene kot njihovi moški kolegi;

| S. | ker so ženske, ki pišejo v družbenih medijih, vse bolj izpostavljene nadlegovanju; ker bi lahko tako nadlegovanje utišalo ženski glas in oslabilo njihovo udeležbo v družbi; ker podatki, zbrani na svetovni ravni kažejo, da je bila polovica žensk, zaposlenih v medijih, žrtev spolne zlorabe, četrtina je bila žrtev fizičnega nasilja, tri četrtine pa so doživele ustrahovanje, grožnje in zlorabo (19); ker se povečuje zaskrbljenost zaradi kibernetskega nasilja nad ženskami in dekleti in se ocenjuje, da je vsaka deseta ženska od 15. leta dalje v EU doživela kakšno obliko kibernetskega nasilja; ker na ravni EU ni dovolj podatkov in raziskav o kibernetskemu nasilju nad ženskami in dekleti; ker sta psihološko in spolno nadlegovanje kršitvi človekovih pravic; ker bi morali mediji ter nacionalni in mednarodni nadzorniki določiti pravila, vključno s sankcijami, ki bi se naložile organizacijam na področju medijev, za reševanje teh težav; |
| --- | --- |

S.

ker so ženske, ki pišejo v družbenih medijih, vse bolj izpostavljene nadlegovanju; ker bi lahko tako nadlegovanje utišalo ženski glas in oslabilo njihovo udeležbo v družbi; ker podatki, zbrani na svetovni ravni kažejo, da je bila polovica žensk, zaposlenih v medijih, žrtev spolne zlorabe, četrtina je bila žrtev fizičnega nasilja, tri četrtine pa so doživele ustrahovanje, grožnje in zlorabo (19); ker se povečuje zaskrbljenost zaradi kibernetskega nasilja nad ženskami in dekleti in se ocenjuje, da je vsaka deseta ženska od 15. leta dalje v EU doživela kakšno obliko kibernetskega nasilja; ker na ravni EU ni dovolj podatkov in raziskav o kibernetskemu nasilju nad ženskami in dekleti; ker sta psihološko in spolno nadlegovanje kršitvi človekovih pravic; ker bi morali mediji ter nacionalni in mednarodni nadzorniki določiti pravila, vključno s sankcijami, ki bi se naložile organizacijam na področju medijev, za reševanje teh težav;

| T. | ker so zlasti ženske raziskovalne novinarke pogosto izpostavljene nasilju in so žrtve napadov, kar dokazujeta primera Veronice Guerin in Daphne Caruane Galizie; |
| --- | --- |

T.

ker so zlasti ženske raziskovalne novinarke pogosto izpostavljene nasilju in so žrtve napadov, kar dokazujeta primera Veronice Guerin in Daphne Caruane Galizie;

| U. | ker v skladu s študijo evropske ženske avdiovizualne mreže (20) le vsak peti film iz sedmih držav, ki so bile predmet študije, režira ženska in je velika večina sredstev za financiranje filmov namenjena filmom, ki jih ne režirajo ženske, čeprav je približno polovica diplomantov filmskih akademij ženskega spola; |
| --- | --- |

U.

ker v skladu s študijo evropske ženske avdiovizualne mreže (20) le vsak peti film iz sedmih držav, ki so bile predmet študije, režira ženska in je velika večina sredstev za financiranje filmov namenjena filmom, ki jih ne režirajo ženske, čeprav je približno polovica diplomantov filmskih akademij ženskega spola;

| V. | ker bi morale medijske hiše sprejeti samoregulativne sisteme in kodekse ravnanja, ki bi določali postopkovna pravila in merila o karieri in medijski pokritosti, da bi se zaščitila in spodbujala enakost med spoloma; ker bi bilo treba samoregulacijske kodekse in kodekse ravnanja sestaviti v sodelovanju s sindikati tega sektorja, ob prizadevanju za jasno politiko o enakosti med spoloma; |
| --- | --- |

V.

ker bi morale medijske hiše sprejeti samoregulativne sisteme in kodekse ravnanja, ki bi določali postopkovna pravila in merila o karieri in medijski pokritosti, da bi se zaščitila in spodbujala enakost med spoloma; ker bi bilo treba samoregulacijske kodekse in kodekse ravnanja sestaviti v sodelovanju s sindikati tega sektorja, ob prizadevanju za jasno politiko o enakosti med spoloma;

Prisotnost žensk v medijih

| 1. | poudarja dejstvo, da so ženske, čeprav na tem področju predstavljajo pomembno delovno silo, premalo zastopane na vodstvenih in najvišjih položajih; meni, da imajo tako javne kot tudi zasebne medijske službe odgovornost, da zagotovijo enakost med ženskami in moškimi in preprečijo diskriminacijo; poziva države članice, naj oblikujejo politične spodbude za zmanjšanje ovir za dostop žensk do vodstvenih položajev in upravljanja v organizacijah s področja medijev; |
| --- | --- |

1.

| 2. | obžaluje dejstvo, da je zastopanost žensk v javnih medijih v EU v povprečju nizka, in sicer tako na strateških in operativnih visokih položajih kot tudi v upravah (leta 2017: 35,8 % na izvršilnih delovnih mestih, 37,7 % na neizvršilnih delovnih mestih in 33,3 % članic uprav) (21); |
| --- | --- |

2.

| 3. | ponovno poudarja, da je Evropski inštitut za enakost spolov za nadzor nad pekinškimi izhodišči za ukrepanje v zvezi z ženskami v medijih oblikoval naslednja merila:






  — | delež žensk in moških na odločilnih položajih medijskih organizacij in v upravah medijskih organizacij v EU, |
| --- | --- | --- |

3.

—

delež žensk in moških na odločilnih položajih medijskih organizacij in v upravah medijskih organizacij v EU,

| — | delež žensk in moških v upravnih odborih medijskih organizacij v EU, |
| --- | --- |

—

delež žensk in moških v upravnih odborih medijskih organizacij v EU,

| — | politike za spodbujanje enakosti med spoloma v medijskih organizacijah; |
| --- | --- |

—

politike za spodbujanje enakosti med spoloma v medijskih organizacijah;

| 4. | ponovno opozarja, da čeprav direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah določa, da njenih ciljev države članice ne morejo doseči v zadostni meri in jih je zato lažje doseči na ravni Unije, ne vsebuje nobenega sklicevanja na enako zastopanje v medijskih organizacijah; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ugotavlja, da čeprav ženske v javnih medijih trenutno niso dovolj zastopane, je še vedno bolj verjetno, da se bodo zaposlile in napredovale na visok položaj v javnih medijih kot v zasebnih medijih (22); |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva države članice in največje medijske organizacije k zagotavljanju podpore in oblikovanju spodbujevalnih ukrepov, vključno s kvotami, za enako zastopanost žensk in moških na vodilnih delovnih mestih in k učinkovitemu spremljanju tovrstnih prizadevanj, ki jim je treba v teh organizacijah nameniti več pozornosti; poziva Komisijo, naj okrepi svoja prizadevanja za odpravo blokade direktive o ženskah v upravnih odborih družb. ki je zastala v Svetu že leta 2013; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ugotavlja, da tako dolga tradicija zaposlovanja pogodbenih delavcev in stalnega osebja v medijskem sektorju kot tudi stalna digitalizacija sektorja zmanjšujeta tradicionalne prihodke od prometa in oglaševanja, kar vpliva na vrsto pogodb o zaposlitvi v sektorju; nadalje poudarja, da delež žensk nesorazmerno velik v številnih netipičnih oblikah zaposlitve na trgu dela; ugotavlja, da se bo zaradi vse večjih pritiskov na medijski sektor glede ohranitve ekonomske sposobnosti preživetja verjetno povečalo število tovrstnih oblik pogodb; |
| --- | --- |

7.

| 8. | meni, da lahko stereotipi ustvarijo negativno družbeno okolje za ženske in lahko prispevajo k diskriminaciji na podlagi spola na delovnem mestu; ugotavlja, da je pozitivno družbeno okolje pomembno, saj se delavci v takem okolju lažje spoprijemajo z visokimi delovnimi obremenitvami; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opozarja, da lahko medijske organizacije same določajo vloge svojih zaposlenih, tako moških kot žensk, pri čemer jih poziva, naj pri tem v celoti spoštujejo osebno dostojanstvo in strokovnost; v zvezi s tem opozarja na zaskrbljujoče primere poročevalk, katerih primernost za televizijsko novinarstvo se določa glede na njihovo vizualno privlačnost za občinstvo, in jih pozneje, ko so starejše, zamenjajo za mlajše kolegice; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nadalje obsoja razširjeni pojav spolnega nadlegovanja in drugih oblik zlorabe, zlasti v spletnih igrah in družabnih omrežjih, in spodbuja medijske družbe, da ustvarijo varno okolje, ki bo reagiralo na vsak primer nadlegovanja; zato poziva k različnim ukrepom, vključno z ozaveščanjem, notranjimi pravili o disciplinskih ukrepih za storilce in psihološko in/ali pravno pomočjo za žrtve teh ravnanj, za preprečevanje ustrahovanja in spolnega nadlegovanja tako na delovnem mestu kot tudi v spletnem okolju; |
| --- | --- |

10.

| 11. | močno obsoja napade na novinarke, ki neustrašno poročajo o pomembnih političnih in kazenskih zadevah, in poziva k čim večjih prizadevanjem, da se zagotovita varnost in zaščita za vse novinarje; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva javne in zasebne medijske organizacije, naj sprejmejo notranje politike, kot so politika enakih možnosti in raznolikosti, ki vključujejo ukrepe proti nadlegovanju, sheme za porodniški dopust ali dopust za nego in varstvo otroka, fleksibilna organizacija dela, ki prispeva k usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja in ženskam in moškim omogoča, da v enaki meri koristijo starševski dopust, moške pa spodbujajo, da koristijo očetovski dopust, s tem pa zagotavljajo pravično porazdelitev skrbi za otroke, pa tudi programi mentorstva in usposabljanja za vodenje, delo na daljavo in fleksibilna organizacija dela za ženske in moške na prostovoljni osnovi in ki ne vpliva na napredovanje na delovnem mestu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva medije, naj spoštujejo pravice žensk in moških, da v enaki meri koristijo porodniški ali očetovski dopust ali dopust za nego in varstvo otroka; poudarja, da ne bi smeli diskriminirati nosečih žensk zaradi njihovega stanja, nobeni ženski pa ne bi smeli zavrniti zaposlitve, ker bo morda zanosila; spodbuja medijske organizacije in regulativne organe, naj razkrijejo podatke o razlikah v plačilu med spoloma, uvedejo obveznosti v zvezi s preglednostjo plačil in z zavezujočimi ukrepi uveljavijo načelo o enakem plačilu za enako delo; |
| --- | --- |

13.

| 14. | predlaga, naj medijske organizacije oblikujejo podatkovne zbirke strokovnjakinj z različnih področij, zlasti tistih, na katerih so ženske nesorazmerno malo zastopane, da jih bodo v primernem trenutku uporabile; nadalje spodbuja zbiranje podatkov, razčlenjenih po spolu, o vseh možnih medijskih vsebinah; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo večjo udeležbo in boljši dostop žensk do izražanja in sprejemanja odločitev prek medijev in novih komunikacijskih tehnologij; |
| --- | --- |

15.

| 16. | meni, da bi lahko splošno izboljšanje delovnih razmer za ženske koristilo vsem medijskim delavcem; vendar meni, da teh izboljšav ni dovolj in da še vedno obstajajo neenakosti; poudarja, da morajo države članice in Komisija spodbujati in zagotavljati uporabo načela enakega plačila v skladu s členom 157 PDEU, vključno s preprečevanjem razlik v plačilu in pokojnini med spoloma, zmanjšanjem prekarnega dela (23), zagotavljanjem dostopa do cenovno sprejemljivega kakovostnega otroškega varstva in boljšimi politikami za usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja ter zagotavljanjem pravic do kolektivnih pogajanj; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ponovno poudarja, da morajo mediji nujno začeti izvajati politiko enakega plačila za enako delo, vključno z obveznostjo preglednosti plačil, hkrati pa morajo ženskam omogočiti, da pod enakimi pogoji kot moški uživajo priložnosti za napredovanje in usposabljanje in druge dodatne ugodnosti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | je seznanjen s pozitivno vlogo ženskih svetov in uradnikov za enakost žensk na delovnem mestu; poziva k spodbujanju enakosti med spoloma kot medsektorske politike človeških virov v medijih; meni, da so za doseganje enakosti za ženske na vseh ravneh v medijih, zlasti na ravni sprejemanja odločitev, obvezni kultura, ki v središče postavlja zaposlene, in vodstvo, ki upošteva različnost spolov, priporoča, naj nacionalni regulativni organi in medijske organizacije upoštevajo priporočila Komisije 2014/124/EU o okrepitvi načela enakega plačila za moške in ženske s preglednostjo (24), sestavijo smernice o pravičnih izbornih postopkih, vzpostavijo celovito politiko enakosti, ki bo zajemala medijske vsebine in omogočila napredovanje žensk v organe odločanja, in oblikujejo notranje postopke za obravnavanje nadlegovanja na delovnem mestu; poziva Komisijo, naj še naprej spremlja pravilno uporabo in izvrševanje Direktive 2006/54/ES, ki določa obrnjeno dokazno breme v primerih diskriminacije na podlagi spola; |
| --- | --- |

18.

Medijske vsebine in ženske

| 19. | poudarja vlogo medijev kot posrednikov družbenih sprememb in njihov vpliv na oblikovanje javnega mnenja ter poziva države članice, naj spodbujajo vsebine o enakosti spolov v javnih medijih; poudarja, da so doslej bile za vse ureditvene ukrepe na področju seksizma in stereotipnega prikazovanja spolov v medijskih vsebinah pristojne države članice; ponovno opozarja na prepoved diskriminacije zaradi spola v medijih iz direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah; poleg tega poudarja, da čeprav je treba za vse ureditvene ukrepe ustrezno upoštevati načelo svobode izražanja, se uredniška svoboda v nobenem primeru ne bi smela izrabljati za spodbujanje ali upravičevanje stereotipnega ali negativnega prikazovanja žensk in oseb LGBTI; spodbuja države članice, naj ob varovanju omenjenih svoboščin uredijo dostop do škodljivih spletnih vsebin in pornografije na spletu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja, da ekonomski argumenti ne morejo biti izgovor za ohranitev spolnih stereotipov v medijskih vsebinah; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da nasilna in seksistična medijska vsebina negativno vpliva na ženske in njihovo aktivnost v družbi; je zaskrbljen zaradi nekaterih komercialnih avdiovizualnih sporočil, ki otrokom in mladim psihološko ali telesno škodijo; poziva deležnike in oblasti, naj obravnavajo vprašanje oglaševanja, ki posredno spodbuja prehranske motnje, kot je anoreksija, in naj sprejmejo ukrepe za zaščito posebno ranljivih oseb, vključno z deklicami in dekleti, pred tovrstnimi vsebinami; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva, naj bodo medijske vsebine, vključno z oglaševanjem, vezane na načrtovanje družine, spolne in reproduktivne pravice, zdravje mater in otrok ter vzgojo, namenjene tako moškim kot ženskam; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, kako pomembno je spodbujati medijsko pismenost in vsem ustreznim deležnikom nuditi pobude o medijski vzgoji, ki bodo upoštevale vidik spola, da bi mlade spodbudili k razvoju sposobnosti kritičnega mišljenja ter da bi jim pomagali, da prepoznajo seksistično prikazovanje in diskriminacijo, nasilje na podlagi spola, kibernetsko ustrahovanje, sovražni govor in nasilje zaradi spola osebe, njene spolne identitete, spolnega izraza, spolne usmerjenosti ali spolnih značilnosti ter se jim uprejo; poudarja potrebo po preventivnih ukrepih, vključno s šifriranjem in starševskim nadzorom, da bi zagotovili varnejšo uporabo interneta ter digitalno in medijsko pismenost; opozarja, da lahko stereotipi v oglaševanju in drugih medijskih produktih vplivajo na socializacijo otrok in posledično kako doživljajo sebe, svoje družinske člane in zunanji svet; poudarja, da je oglaševanje lahko učinkovito sredstvo za odpravo stereotipov, kot so spolni stereotipi in predsodki do oseb LGBTI; zato poziva k večjemu osredotočanju na strokovno usposabljanje in izobraževalne dejavnosti kot sredstva za boj proti diskriminaciji in spodbujanje enakosti spolov in oseb LGBTI; |
| --- | --- |

23.

| 24. | priporoča, naj se mehki ukrepi, kot so načrti ali smernice za enakost med spoloma, več uporabljajo v medijskih organizacijah, in svetuje, naj ti protokoli določijo standarde za pozitivno prikazovanje žensk v oglasih, novicah, poročanju, produkciji in oddajanju ter obsegajo vsa vsebinsko občutljiva področja, kot so prikazovanje moči in avtoritete, strokovnost, odločanje, spolnost, nasilje, raznolikost vlog in uporaba neseksističnega jezika; nadalje spodbuja javne in zasebne medije, naj v svoje vsebine vključujejo enakost spolov in sprejmejo načrte za enakost, ki bodo odražali družbeno raznolikost; |
| --- | --- |

24.

| 25. | priporoča, da se v predpisih medijskih in komunikacijskih regulativnih organov določijo merila za zagotavljanje nestereotipnega prikazovanja žensk in deklet ter da se vanje vključi možnost odstranitve ali zaustavitve žaljive vsebine; nadalje priporoča, da se specializirane organizacije, kot so nacionalni organi za enakost in ženske nevladne organizacije, vključijo v spremljanje izvajanja teh predpisov; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja, da morajo države članice z vsemi ustreznimi sredstvi zagotoviti, da v mediji, vključno s spletnimi, pa tudi v oglaševanju, ne bo nikakršnega spodbujanja k nasilju ali sovražnosti proti katerikoli osebi ali skupini ljudi; poudarja, da je treba zbirati podatke, razčlenjene po spolu, in v sodelovanju z Evropskim inštitutom za enakost spolov opraviti raziskave za boj proti kibernetskemu nasilju, spletnemu spolnemu nadlegovanju, grožnjam, seksističnim pripombam in sovražnemu govoru zoper ženske in dekleta, vključno z osebami LGBTI; poudarja, da je treba posebno pozornost nameniti usposabljanju o tem, kako mediji poročajo o nasilju na podlagi spola, tudi o nasilju nad osebami LGBTI; predlaga, naj bo na voljo stalno usposabljanje o prikazovanju spolov v medijskih vsebinah za zaposlene v medijih, vključno s tistimi na vodilnih položajih; priporoča, naj se enakost med spoloma odraža tudi v učnih programih dodiplomskega in podiplomskega študija novinarstva in komunikacije; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva države članice in Komisijo, naj spodbujajo samourejanje in sourejanje v medijih s pomočjo kodeksov; |
| --- | --- |

27.

Primeri dobre prakse

| 28. | z navdušenjem opozarja na različne primere dobre prakse, ki jih je mogoče opaziti v vseh državah članicah, kar vključuje medijske kampanje, posebno zakonodajo, nagrade za dobre prakse ali izpostavljanje stereotipnega in seksističnega oglaševanja, podatkovne zbirke strokovnjakinj, tečaje usposabljanja za strokovnjake v tej panogi ter načrte za enakost, pravila ravnanja in politike enakih možnosti in raznolikosti medijskih organizacij ter kvote za zastopanje obeh spolov v upravnih organih nadzornih teles v medijih; |
| --- | --- |

28.

| 29. | spodbuja države članice, naj spodbudijo kampanje, kot je belgijsko orodje Expertalia, češka nagrada Sexistické prasátečko (Seksistični pujsek) ali švedska pobuda #TackaNej (Ne, hvala); poziva države članice, naj redno organizirajo informacijske kampanje in kampanje ozaveščanja o vsebinah v medijih, ki diskriminirajo na podlagi spola, in naj redno poročajo o trendih na področju enakosti med spoloma v medijih; poziva Komisijo, naj nameni posebna sredstva manjšim programom, ki se osredotočajo na napredovanje žensk v medijih, ter podpre medijska združenja in mreže pri oblikovanju kampanj za ozaveščanje javnosti in panoge; nadalje poziva Komisijo, naj ustanovi nagrado EU za študente na področju medijev za delo na področju enakosti med spoloma; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva civilno družbo, naj vzpostavi komunikacijske strategije, ki ne bodo namenjene le tradicionalnim medijem, temveč tudi spletnim medijem, da bi razširili možnosti vplivanja na načrte medijev; |
| --- | --- |

30.

Nadaljnja priporočila

| 31. | poziva države članice, naj skupaj z organi za enakost spolov osredotočijo v celoti izvajajo obstoječo zakonodajo na področju enakosti spolov in naj spodbujajo regulativne organe, da namenijo pozornost prisotnosti in napredovanju žensk v medijskem sektorju in nestereotipnim medijskim vsebinam; spodbuja države članice, naj redno ocenjujejo omenjena področja in naj oblikujejo zakonodajo, ki se bo osredotočala na nestereotipne medijske vsebine, če taka zakonodaja še ne obstaja; poudarja vlogo držav članic pri boljšem izkoriščanju medijev, da v okviru svojih pristojnosti opravljajo vlogo javne storitve in odražajo družbo, ki je spolno uravnotežena in demokratična; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva Komisijo, naj izvede nadaljnje raziskave o prisotnosti žensk na vodilnih položajih v medijih; pozdravlja delo Evropskega inštituta za enakost spolov in inštitut poziva, naj še dalje razvija in spremlja ustrezni sklop meril, tudi, a ne izključno, prisotnost žensk pri odločanju, njihove delovne razmere in enakost med spoloma v medijskih vsebinah, hkrati pa posveti pozornost novim tehnologijam družabnih omrežij, da bi oblikovali metodologijo za preprečevanje nasilja na podlagi spola in nadlegovanje na družabnih omrežjih; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva Komisijo in države članice, naj podprejo in spodbujajo ženske organizacije, ki so dejavne na področju spodbujanja enakosti spolov v medijih, vključno z organizacijami, ki podpirajo ženske in dekleta, ki so žrtve nasilja na podlagi spola, presečne diskriminacije ali spolnega nadlegovanja; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva države članice, naj izvajajo akcijske programe, ki bodo zagotavljali udeležbo žensk pri oblikovanju in izvajanju učinkovitih in uspešnih politik ter programov, ki upoštevajo različnost spolov, v medijskih organizacijah; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva države članice, naj razvijejo programe za izboljšanje znanj in spretnosti žensk pri predmetih s področja znanosti, tehnologije, inženirstva in matematike, ki so pomembni za bolj tehnično usmerjene poklicne poti v medijskem sektorju, na primer za zvočne in avdiovizualne tehnike; poudarja pomen poklicnega izobraževanja in usposabljanja za bolj raznovrstno izbiro poklicnih poti ter seznanjanje žensk in moških z netradicionalnimi poklicnimi možnostmi, da se preseže horizontalna in vertikalna izključenost; |
| --- | --- |

35.

o

o o

| 36. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  UL L 204, 26.7.2006, str. 23.

(2)  UL L 95, 15.4.2010, str. 1.

(3)  UL C 296, 10.11.1995, str. 15.

(4)  UL C 304, 6.10.1997, str. 60.

(5)  UL C 295E, 4.12.2009, str. 43.

(6)  UL C 36, 29.1.2016, str. 18.

(7)  UL C 66, 21.2.2018, str. 44.

(8)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0338.

(9)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0360.

(10)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0260.

(11)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0290.

(12)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0364.

(13)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0417.

(14)  Skupno zbiranje podatkov Unesca, OECD in Eurostata (UOE), na voljo na: http://eige.europa.eu/gender-statistics/dgs/indicator/ta_educ_part_grad__educ_uoe_grad02

(15)  Indeks enakosti spolov Evropskega inštituta za enakost spolov, 2017.

(16)  https://www.womenlobby.org/IMG/pdf/factsheet_women_and_media.pdf

(17)  Lenka Vochocová, javna predstavitev mnenj v Odboru za pravice žensk in enakost spolov z dne 26. junija 2017, posnetek na voljo na http://www.europarl.europa.eu/ep-live/en/committees/video?event=20170626-1500-COMMITTEE-FEMM

(18)  Projekt spremljanja svetovnih medijev, regionalno poročilo za Evropo (2015), na voljo na http://cdn.agilitycms.com/who-makes-the-news/Imported/reports_2015/regional/Europe.pdf

(19)  Kampanja Mednarodne zveze novinarjev o nasilju na podlagi spola na delovnem mestu, https://www.ifj-stop-gender-based-violence.org/

(20)  Kje so režiserke evropskih filmov? Poročilo o enakosti med spoloma v zvezi z režiserkami (2006–2013) s priporočili za najboljše prakse in politiko, http://www.ewawomen.com/en/research.html

(21)  Enakost spolov na položajih moči in odločanja. Pregled izvajanja Pekinških izhodišč za ukrepanje v državah članicah EU, 2017 (vir: Podatkovna zbirka Evropskega inštituta za enakost spolov – Ženske in moški pri odločanju).

(22)  Evropski inštitut za enakost spolov: Pregled izvajanja Pekinških izhodišč za ukrepanje v državah članicah EU: ženske in mediji – pospeševanje enakosti spolov pri odločanju v medijskih organizacijah (2013).

(23)  Glej resolucijo Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2017 o delovnih pogojih in prekarni zaposlitvi.

(24)  UL L 69, 8.3.2014, str. 112.

---

| 18.11.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 390/28 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 390/28

---

P8_TA(2018)0102

Krepitev vloge žensk in deklet s pomočjo digitalnega sektorja

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2018 o krepitvi vloge in položaja žensk in deklet prek digitalnega sektorja (2017/3016(RSP))

(2019/C 390/04)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 2 in člena 3(3)(2) Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ter člena 8 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 2 in člena 3(3)(2) Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ter člena 8 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju člena 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju pekinške deklaracije in izhodišč za ukrepanje, sprejetih leta 1995 na četrti svetovni konferenci o ženskah, zlasti pa dela o ženskah in medijih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pekinške deklaracije in izhodišč za ukrepanje, sprejetih leta 1995 na četrti svetovni konferenci o ženskah, zlasti pa dela o ženskah in medijih,

| — | ob upoštevanju končnega dokumenta zasedanja na visoki ravni Generalne skupščine OZN z dne 16. decembra 2015 o splošnem pregledu izvajanja sklepnih ugotovitev, sprejetih na svetovnem vrhu o informacijski družbi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega dokumenta zasedanja na visoki ravni Generalne skupščine OZN z dne 16. decembra 2015 o splošnem pregledu izvajanja sklepnih ugotovitev, sprejetih na svetovnem vrhu o informacijski družbi,

| — | ob upoštevanju strateških prizadevanj Evropske komisije za enakost spolov 2016–2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strateških prizadevanj Evropske komisije za enakost spolov 2016–2019,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. maja 2015 z naslovom Strategija za enotni digitalni trg za Evropo (COM(2015)0192) in vmesnega pregleda njenega izvajanja z naslovom Povezani enotni digitalni trg za vse (COM(2017)0228), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. maja 2015 z naslovom Strategija za enotni digitalni trg za Evropo (COM(2015)0192) in vmesnega pregleda njenega izvajanja z naslovom Povezani enotni digitalni trg za vse (COM(2017)0228),

| — | ob upoštevanju drugega stebra strategije Komisije za enotni digitalni trg, ki je namenjen ustvarjanju ustreznih pogojev in enakih konkurenčnih pogojev in okolja za uspevanje digitalnih omrežij in inovativnih storitev, in tretjega stebra, ki podpira vključujočo digitalno družbo, v kateri imajo državljani prave spretnosti, da lahko izkoristijo priložnosti, ki jih prinaša internet, in povečajo svoje možnosti za zaposlitev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju drugega stebra strategije Komisije za enotni digitalni trg, ki je namenjen ustvarjanju ustreznih pogojev in enakih konkurenčnih pogojev in okolja za uspevanje digitalnih omrežij in inovativnih storitev, in tretjega stebra, ki podpira vključujočo digitalno družbo, v kateri imajo državljani prave spretnosti, da lahko izkoristijo priložnosti, ki jih prinaša internet, in povečajo svoje možnosti za zaposlitev,

| — | ob upoštevanju okvira za izobraževanje in usposabljanje do leta 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju okvira za izobraževanje in usposabljanje do leta 2020,

| — | ob upoštevanju študije Komisije z naslovom ICT for work: Digital skills in the workplace (Tehnologije IKT za delo: digitalna znanja in sposobnosti na delovnem mestu) in sporočila Komisije z dne 10. junija 2016 z naslovom Novi program znanj in spretnosti za Evropo – Z roko v roki za večji človeški kapital, zaposljivost in konkurenčnost (COM(2016)0381), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Komisije z naslovom ICT for work: Digital skills in the workplace (Tehnologije IKT za delo: digitalna znanja in sposobnosti na delovnem mestu) in sporočila Komisije z dne 10. junija 2016 z naslovom Novi program znanj in spretnosti za Evropo – Z roko v roki za večji človeški kapital, zaposljivost in konkurenčnost (COM(2016)0381),

| — | ob upoštevanju poglobljene analize z naslovom Empowering women on the Internet (Krepitev vloge žensk na internetu), ki jo je pripravil generalni direktorat za notranjo politiko oktobra 2015 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poglobljene analize z naslovom Empowering women on the Internet (Krepitev vloge žensk na internetu), ki jo je pripravil generalni direktorat za notranjo politiko oktobra 2015 (1),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 1. oktobra 2013 z naslovom Women active in the ICT Sector (Ženske, dejavne v sektorju informacijskih in komunikacijskih tehnologij), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 1. oktobra 2013 z naslovom Women active in the ICT Sector (Ženske, dejavne v sektorju informacijskih in komunikacijskih tehnologij),

| — | ob upoštevanju študije Evropskega inštituta za enakost spolov z dne 26. januarja 2017 z naslovom Gender and Digital Agenda (Spol in digitalna agenda), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Evropskega inštituta za enakost spolov z dne 26. januarja 2017 z naslovom Gender and Digital Agenda (Spol in digitalna agenda),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. maja 2012 s priporočili Komisiji o uporabi načela enakega plačila za enako delo ali delo enake vrednosti za moške in ženske (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. maja 2012 s priporočili Komisiji o uporabi načela enakega plačila za enako delo ali delo enake vrednosti za moške in ženske (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. marca 2013 o odpravi stereotipov o spolih v EU (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. marca 2013 o odpravi stereotipov o spolih v EU (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2013 o digitalni agendi za rast, mobilnost in zaposlovanje: čas za pospešeno ukrepanje (4), zlasti pa velike koalicije za digitalne kompetence in delovna mesta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2013 o digitalni agendi za rast, mobilnost in zaposlovanje: čas za pospešeno ukrepanje (4), zlasti pa velike koalicije za digitalne kompetence in delovna mesta,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. oktobra 2015 o uporabi Direktive 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. oktobra 2015 o uporabi Direktive 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. aprila 2016 o enakosti spolov in krepitvi vloge žensk v digitalni dobi (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. aprila 2016 o enakosti spolov in krepitvi vloge žensk v digitalni dobi (6),

| — | ob upoštevanju vprašanja Komisiji o krepitvi vloge in položaja žensk in deklet prek digitalnega sektorja (O-000004/2018 – B8-0010/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja Komisiji o krepitvi vloge in položaja žensk in deklet prek digitalnega sektorja (O-000004/2018 – B8-0010/2018),

| — | ob upoštevanju člena 128(5) in člena 123(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 128(5) in člena 123(2) Poslovnika,

| A. | ker je digitalizacija korenito spremenila način, kako ljudje dostopajo do informacij in jih zagotavljajo, kako komunicirajo, se družijo, študirajo in delajo, saj ustvarja nove priložnosti za sodelovanje v javnih in političnih razpravah ter udeležbo v izobraževanju in na trgu dela, odpira nove možnosti za samoodločanje in ima velik gospodarski potencial za Evropsko unijo in za države zunaj nje; ker digitalizacija ne vpliva zgolj na trge, ampak tudi na družbo kot celoto; |
| --- | --- |

A.

ker je digitalizacija korenito spremenila način, kako ljudje dostopajo do informacij in jih zagotavljajo, kako komunicirajo, se družijo, študirajo in delajo, saj ustvarja nove priložnosti za sodelovanje v javnih in političnih razpravah ter udeležbo v izobraževanju in na trgu dela, odpira nove možnosti za samoodločanje in ima velik gospodarski potencial za Evropsko unijo in za države zunaj nje; ker digitalizacija ne vpliva zgolj na trge, ampak tudi na družbo kot celoto;

| B. | ker informacijska družba, ki temelji na informacijskih in komunikacijskih tehnologijah (v nadaljnjem besedilu: IKT), prinaša izjemne priložnosti za ustvarjanje in porazdelitev bogastva in znanja; |
| --- | --- |

B.

ker informacijska družba, ki temelji na informacijskih in komunikacijskih tehnologijah (v nadaljnjem besedilu: IKT), prinaša izjemne priložnosti za ustvarjanje in porazdelitev bogastva in znanja;

| C. | ker je za ženske kot demografsko skupino po vsem svetu manj verjetno, da bodo dejavne na spletu, kot moški; ker 68 % moških in 62 % žensk redno uporablja računalnike in internet; ker 54 % moških v primerjavi s 48 % žensk uporablja internet na prenosnih napravah; ker 33 % moških v primerjavi s samo 18 % žensk sami namestijo programsko opremo na naprave; ker 41 % moških v primerjavi s 35 % žensk uporablja spletne radijske in televizijske postaje; ker spletno bančništvo uporablja 47 % moških v primerjavi s 35 % žensk; ker 22 % moških prodaja blago na spletu v primerjavi s samo 17 % žensk; ker spletno nakupovanje uporablja 20 % moških v primerjavi s13 % žensk; |
| --- | --- |

C.

ker je za ženske kot demografsko skupino po vsem svetu manj verjetno, da bodo dejavne na spletu, kot moški; ker 68 % moških in 62 % žensk redno uporablja računalnike in internet; ker 54 % moških v primerjavi s 48 % žensk uporablja internet na prenosnih napravah; ker 33 % moških v primerjavi s samo 18 % žensk sami namestijo programsko opremo na naprave; ker 41 % moških v primerjavi s 35 % žensk uporablja spletne radijske in televizijske postaje; ker spletno bančništvo uporablja 47 % moških v primerjavi s 35 % žensk; ker 22 % moških prodaja blago na spletu v primerjavi s samo 17 % žensk; ker spletno nakupovanje uporablja 20 % moških v primerjavi s13 % žensk;

| D. | ker so digitalni načini sporazumevanja prispevali k ustvarjanju ugodnih razmer za povečano vse bolj razširjen sovražni govor in groženje zoper ženske, in sicer je 18 % žensk v Evropi od svoje mladosti doživelo kakšno obliko kibernetskega nadlegovanja; ker se je število groženj zoper ženske, vključno z grožnjami s smrtjo, povečalo; ker je družbena ozaveščenost o digitalnih oblikah nasilja še vedno nezadostna; ker v pravnem okviru različne oblike spletnega nasilja še niso v celoti upoštevane; |
| --- | --- |

D.

ker so digitalni načini sporazumevanja prispevali k ustvarjanju ugodnih razmer za povečano vse bolj razširjen sovražni govor in groženje zoper ženske, in sicer je 18 % žensk v Evropi od svoje mladosti doživelo kakšno obliko kibernetskega nadlegovanja; ker se je število groženj zoper ženske, vključno z grožnjami s smrtjo, povečalo; ker je družbena ozaveščenost o digitalnih oblikah nasilja še vedno nezadostna; ker v pravnem okviru različne oblike spletnega nasilja še niso v celoti upoštevane;

| E. | ker je samo 2 % vseh žensk na trgu dela zaposlenih na tehničnih, strokovnih in znanstvenih delovnih mestih, v primerjavi s 5 % moških; ker je le 9 % razvijalcev v Evropi žensk, med višjim vodstvom v sektorju IKT in komunikacijskem sektorju pa jih je le 19 % (v primerjavi z drugimi storitvenimi sektorji, kjer je ta delež 45 %) in ker znaša delež žensk med podjetniki le 19 % v teh sektorjih (v primerjavi s 54 % v drugih storitvenih sektorjih); |
| --- | --- |

E.

ker je samo 2 % vseh žensk na trgu dela zaposlenih na tehničnih, strokovnih in znanstvenih delovnih mestih, v primerjavi s 5 % moških; ker je le 9 % razvijalcev v Evropi žensk, med višjim vodstvom v sektorju IKT in komunikacijskem sektorju pa jih je le 19 % (v primerjavi z drugimi storitvenimi sektorji, kjer je ta delež 45 %) in ker znaša delež žensk med podjetniki le 19 % v teh sektorjih (v primerjavi s 54 % v drugih storitvenih sektorjih);

| F. | ker je velika razlika med spoloma pri dostopu do poklicnih in izobraževalnih možnosti na področju informacijske in komunikacijske tehnologije ter računalniškega znanja; |
| --- | --- |

F.

ker je velika razlika med spoloma pri dostopu do poklicnih in izobraževalnih možnosti na področju informacijske in komunikacijske tehnologije ter računalniškega znanja;

| G. | ker seksizem in spolni stereotipi pomenijo resno oviro za enakost med ženskami in moškimi ter nadalje še poglabljajo razlike med spoloma v digitalnem sektorju, kar ženskam otežuje, da bi v celoti razvile svoje sposobnosti kot uporabnice, inovatorke in ustvarjalke; |
| --- | --- |

G.

ker seksizem in spolni stereotipi pomenijo resno oviro za enakost med ženskami in moškimi ter nadalje še poglabljajo razlike med spoloma v digitalnem sektorju, kar ženskam otežuje, da bi v celoti razvile svoje sposobnosti kot uporabnice, inovatorke in ustvarjalke;

| H. | ker je za delovna mesta, pa ne samo v sektorju IKT, vse bolj potrebna določena raven digitalnih znanj in spretnosti in digitalne pismenost, ta trend pa se bo v prihodnosti najverjetneje še okrepil s širšim razponom digitalnih znanj in spretnosti, potrebnih za večino poklicev in prostih delovnih mest; |
| --- | --- |

H.

ker je za delovna mesta, pa ne samo v sektorju IKT, vse bolj potrebna določena raven digitalnih znanj in spretnosti in digitalne pismenost, ta trend pa se bo v prihodnosti najverjetneje še okrepil s širšim razponom digitalnih znanj in spretnosti, potrebnih za večino poklicev in prostih delovnih mest;

| I. | ker je izboljšanje digitalnih znanj in spretnosti in računalniške pismenosti edinstvena priložnost za boljše usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, saj se bo tako povečal dostop do izobraževanja in usposabljanja, ženske in dekleta, pa tudi ljudje s posebnimi potrebami, kot so invalidi, ter prebivalci na podeželju in oddaljenih območjih, daleč od mestnih središč, pa se bodo lažje vključevali na trg dela; ker bi lahko digitalizacija na delovnem mestu za nekatere prinesle izzive, ki jih je treba ustrezno obravnavati; ker bi lahko povečanje števila žensk v sektorju IKT, ki je eden od najbolje plačanih sektorjev, prispevalo k njihovemu boljšemu finančnemu položaju in neodvisnosti in torej k zmanjšanju razlike v plačilu med spoloma ter okrepilo ekonomsko neodvisnost žensk; ker je od skoraj osem milijonov zaposlenih v sektorju IKT v Evropi samo 16 % žensk; |
| --- | --- |

I.

ker je izboljšanje digitalnih znanj in spretnosti in računalniške pismenosti edinstvena priložnost za boljše usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, saj se bo tako povečal dostop do izobraževanja in usposabljanja, ženske in dekleta, pa tudi ljudje s posebnimi potrebami, kot so invalidi, ter prebivalci na podeželju in oddaljenih območjih, daleč od mestnih središč, pa se bodo lažje vključevali na trg dela; ker bi lahko digitalizacija na delovnem mestu za nekatere prinesle izzive, ki jih je treba ustrezno obravnavati; ker bi lahko povečanje števila žensk v sektorju IKT, ki je eden od najbolje plačanih sektorjev, prispevalo k njihovemu boljšemu finančnemu položaju in neodvisnosti in torej k zmanjšanju razlike v plačilu med spoloma ter okrepilo ekonomsko neodvisnost žensk; ker je od skoraj osem milijonov zaposlenih v sektorju IKT v Evropi samo 16 % žensk;

| J. | ker digitalizacija na trgu dela ponuja nove priložnosti za podjetništvo žensk, vključno z malim digitalnim podjetništvom, ki v številnih primerih ne zahteva znatnega začetnega kapitala, in podjetji socialnega gospodarstva, ki krepijo socialno vključenost; ker je treba podpirati žensko digitalno podjetništvo, saj je eno od najhitreje rastočih in uspešnih sektorjev gospodarstva, ki ponuja številne priložnosti za inovacije in rast, ženske pa predstavljajo le 19 % podjetnikov na tem področju; |
| --- | --- |

J.

ker digitalizacija na trgu dela ponuja nove priložnosti za podjetništvo žensk, vključno z malim digitalnim podjetništvom, ki v številnih primerih ne zahteva znatnega začetnega kapitala, in podjetji socialnega gospodarstva, ki krepijo socialno vključenost; ker je treba podpirati žensko digitalno podjetništvo, saj je eno od najhitreje rastočih in uspešnih sektorjev gospodarstva, ki ponuja številne priložnosti za inovacije in rast, ženske pa predstavljajo le 19 % podjetnikov na tem področju;

| K. | ker bi vstop večjega števila žensk v sektor IKT spodbudil trg, za katerega se predvideva pomanjkanje delovne sile in za katerega bi enaka udeležba žensk pomenila letni dobiček v višini okrog 9 milijard EUR za BDP EU; ker so ženske še vedno veliko premalo zastopane v študijskih programih na področju IKT, na katerem je le približno 20 % diplomantk, le 3 % vseh diplomantk pa je diplomiralo iz informacijske in komunikacijske tehnologije; ker se ženske srečujejo s številnimi težavami pri vključevanju v sektor IKT in vztrajanju v njem; ker pretežno moško delovno okolje v tem sektorju, v katerem je med zaposlenimi le 30 % žensk, prispeva k trendu, da številne ženske ta sektor zapustijo nekaj let po tem, ko zaključijo univerzitetno izobrazbo; ker se udeležba žensk na digitalnem trgu dela zmanjšuje s starostjo; ker ženske, mlajše od 30 let, ki imajo diplomo iz informacijske in komunikacijske tehnologije, predstavljajo 20 % sektorja IKT, ženske v starosti od 31 do 45 let 15,4 % in ženske, starejše od 45 let, 9%; |
| --- | --- |

K.

ker bi vstop večjega števila žensk v sektor IKT spodbudil trg, za katerega se predvideva pomanjkanje delovne sile in za katerega bi enaka udeležba žensk pomenila letni dobiček v višini okrog 9 milijard EUR za BDP EU; ker so ženske še vedno veliko premalo zastopane v študijskih programih na področju IKT, na katerem je le približno 20 % diplomantk, le 3 % vseh diplomantk pa je diplomiralo iz informacijske in komunikacijske tehnologije; ker se ženske srečujejo s številnimi težavami pri vključevanju v sektor IKT in vztrajanju v njem; ker pretežno moško delovno okolje v tem sektorju, v katerem je med zaposlenimi le 30 % žensk, prispeva k trendu, da številne ženske ta sektor zapustijo nekaj let po tem, ko zaključijo univerzitetno izobrazbo; ker se udeležba žensk na digitalnem trgu dela zmanjšuje s starostjo; ker ženske, mlajše od 30 let, ki imajo diplomo iz informacijske in komunikacijske tehnologije, predstavljajo 20 % sektorja IKT, ženske v starosti od 31 do 45 let 15,4 % in ženske, starejše od 45 let, 9%;

| L. | ker je študija o aktivnih ženskah v sektorju IKT pokazala, da bo v Evropi v tem sektorju do leta 2020 približno 900.000 prostih delovnih mest; ker ta sektor hitro raste in ustvarja približno 120.000 novih delovnih mest letno; |
| --- | --- |

L.

ker je študija o aktivnih ženskah v sektorju IKT pokazala, da bo v Evropi v tem sektorju do leta 2020 približno 900.000 prostih delovnih mest; ker ta sektor hitro raste in ustvarja približno 120.000 novih delovnih mest letno;

| M. | ker je za sektor IKT značilna precej izrazita vertikalna in horizontalna segregacija, pa tudi razkorak med pridobljeno izobrazbo žensk in njihovim položajem v tem sektorju; ker je v sektorju IKT manj kot 20 % podjetnic; ker večina žensk (54 %), zaposlenih v tem sektorju, zaseda slabo plačana nizko kvalificirana delovna mesta, visoko kvalificirana mesta programerjev pa jih zaseda le majhen delež (8 %); ker so ženske v tem sektorju nezadostno zastopane tudi pri odločanju, le 19,2 % delavcev v sektorju IKT vodijo ženske, za razliko od 45,2 % delavcev v drugih sektorjih; |
| --- | --- |

M.

ker je za sektor IKT značilna precej izrazita vertikalna in horizontalna segregacija, pa tudi razkorak med pridobljeno izobrazbo žensk in njihovim položajem v tem sektorju; ker je v sektorju IKT manj kot 20 % podjetnic; ker večina žensk (54 %), zaposlenih v tem sektorju, zaseda slabo plačana nizko kvalificirana delovna mesta, visoko kvalificirana mesta programerjev pa jih zaseda le majhen delež (8 %); ker so ženske v tem sektorju nezadostno zastopane tudi pri odločanju, le 19,2 % delavcev v sektorju IKT vodijo ženske, za razliko od 45,2 % delavcev v drugih sektorjih;

| N. | ker so ženske v starosti 55 let in več še posebej izpostavljene tveganju brezposelnosti in neaktivnosti na trgu dela EU, pri čemer znaša povprečna stopnja zaposlenosti žensk, starih od 55 do 64 let, v EU le 49 %, v primerjavi s 62 % pri moških; ker je to tveganje še večje zaradi nizke ravni računalniške pismenosti in digitalnih kompetenc; ker bi se z izboljšanjem digitalnih kompetenc žensk, starih 55 let in več, in vlaganjem vanje močno povečale njihove zaposlitvene možnosti in raven zaščite pred izključenostjo s trga dela; |
| --- | --- |

N.

ker so ženske v starosti 55 let in več še posebej izpostavljene tveganju brezposelnosti in neaktivnosti na trgu dela EU, pri čemer znaša povprečna stopnja zaposlenosti žensk, starih od 55 do 64 let, v EU le 49 %, v primerjavi s 62 % pri moških; ker je to tveganje še večje zaradi nizke ravni računalniške pismenosti in digitalnih kompetenc; ker bi se z izboljšanjem digitalnih kompetenc žensk, starih 55 let in več, in vlaganjem vanje močno povečale njihove zaposlitvene možnosti in raven zaščite pred izključenostjo s trga dela;

| O. | ker v skladu s podatki Eurostata za leto 2014 več žensk (42,3 %) kot moških (33,6 %) nadaljuje z visokošolskim izobraževanjem, vendar jih je več na humanističnih kot na znanstvenih področjih; ker samo 9,6 % žensk v terciarnem izobraževanju opravlja študij, povezan s področjem IKT, v primerjavi s 30,6 % moških; ker so ženske na splošno še vedno premalo zastopane v pobudah, kot so evropski teden programiranja, IKT za boljše izobraževanje, „Startup Europe Leaders Club“ in velika koalicija za digitalna delovna mesta, katerih cilj je nadalje spodbujati e-izobraževanje in digitalne kompetence; |
| --- | --- |

O.

ker v skladu s podatki Eurostata za leto 2014 več žensk (42,3 %) kot moških (33,6 %) nadaljuje z visokošolskim izobraževanjem, vendar jih je več na humanističnih kot na znanstvenih področjih; ker samo 9,6 % žensk v terciarnem izobraževanju opravlja študij, povezan s področjem IKT, v primerjavi s 30,6 % moških; ker so ženske na splošno še vedno premalo zastopane v pobudah, kot so evropski teden programiranja, IKT za boljše izobraževanje, „Startup Europe Leaders Club“ in velika koalicija za digitalna delovna mesta, katerih cilj je nadalje spodbujati e-izobraževanje in digitalne kompetence;

| P. | ker je nizka udeležba žensk in deklet v izobraževanju s področja IKT in poznejši zaposlitvi na tem področju posledica zapletenega medsebojnega delovanja spolnih stereotipov, ki se začne že zgodaj v življenju in izobraževanju ter se nadaljuje na poklicni poti; |
| --- | --- |

P.

ker je nizka udeležba žensk in deklet v izobraževanju s področja IKT in poznejši zaposlitvi na tem področju posledica zapletenega medsebojnega delovanja spolnih stereotipov, ki se začne že zgodaj v življenju in izobraževanju ter se nadaljuje na poklicni poti;

| 1. | poziva Komisijo, naj izkoristi digitalno agendo in strategijo za enotni digitalni trg in ju bolj ciljno usmeri, da bi obravnavali velike razlike med spoloma v sektorju IKT, spodbujali polno vključevanje žensk v ta sektor, zlasti kar zadeva tehnične in telekomunikacijske poklice, ter spodbujali izobraževanje in usposabljanje žensk in deklet na področju IKT, naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja ukrepe v podporo vključevanju in udeležbi žensk v informacijski družbi, opredeljene v dokumentu Strateška prizadevanja za enakost spolov v obdobju 2016–2019; poziva Komisijo, naj izvede ukrepe za zmanjšanje razlik v plačilu, zaslužku in pokojnini med spoloma in se tako bori proti revščini med ženskami ter naj se osredotoči na spodbujanje zaposlovanja žensk v sektorju IKT, odpravo spolnih stereotipov in enakost spolov na vseh ravneh in v vseh vrstah izobraževanja, vključno v zvezi z izbiro študija in poklicne poti na podlagi spola, v skladu s prednostnimi nalogami iz okvira za izobraževanje in usposabljanje do leta 2020; |
| --- | --- |

2.

| 3. | spodbuja Komisijo in države članice, naj si v duhu odprtega sodelovanja v strateškem okviru za izobraževanje in usposabljanje do leta 2020 prizadevajo za iskanje rešitev in izmenjavo dobrih praks o zgodnjem digitalnem izobraževanju, vključno z digitalnimi kompetencami ter kodiranjem, ki bo vključujoče za dekleta, na poznejših stopnjah izobraževanja pa o programih, katerih cilj je povečati delež žensk, ki se odločijo za študij na področjih naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, saj bi jim to omogočilo poln dostop do elektronskih storitev pod enakimi pogoji kot moškim, in da izkoristijo predvidene zaposlitvene priložnosti za inženirje in specialiste na področju IT; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva EU in države članice, naj oblikujejo, podpirajo in izvajajo ukrepe, ki jih spodbujajo OZN in njegovi organi, zlasti v okviru pekinške deklaracije in izhodišč za ukrepanje ter Svetovnega vrha o informacijski družbi, da bi si za krepitev vloge žensk v digitalni dobi prizadevali tako na evropski kot na svetovni ravni; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisijo in države članice, naj obravnavajo razlike med spoloma v sektorju IKT, tako da poudarijo poslovne prednosti, ki jih prinaša raznolikost, in oblikujejo dodatne in močnejše spodbude tako za podjetja kot ženske, na primer predstavitev vzornic ter uvedbo mentorskih programov in poklicnega usmerjanja, da bi tako povečali prepoznavnost žensk; spodbuja države članice, naj podpirajo in izvajajo ukrepe, med drugim za razvoj spletnih vsebin, ki spodbujajo enakost spolov, za spodbujanje dostopa do in uporabe IKT kot orodja za preprečevanje diskriminacije na podlagi spola, na primer pri nasilju na osnovi spola, ter za doseganje ravnovesja med poklicnim in zasebnim življenjem; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja akcijski načrt EU za spoprijemanje z razliko v plačah med spoloma za obdobje 2017–2019 (COM(2017)0678); poudarja, da je treba izboljšati spoštovanje načela enakega plačila za enako delo za ženske in moške, ki izhaja iz PEU, ter poziva Komisijo, naj začne izvajati pobude iz ukrepa II akcijskega načrta, katerega cilj je pritegniti več žensk v poklice na področjih naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, kar bi po navedbah Evropskega inštituta za enakost spolov lahko privedlo do odprave razlik v plačilu med spoloma do leta 2050 zaradi višje produktivnosti delovnih mest na omenjenih področjih; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisijo in države članice, naj namenijo sredstva obstoječim skladom za spodbujanje in podpiranje podjetnic in izboljšajo dostop do njih, zlasti v okviru digitalnega preoblikovanja industrije, in tako zagotovijo, da bo lahko vsako podjetje izkoristilo digitalne inovacije, ne glede na velikost, sektor, v katerem deluje, ali to, kje se nahaja v Evropi; v zvezi s tem poudarja, da bi morala vozlišča za digitalne inovacije, ki so ključnega pomena za pospeševanje digitalne preobrazbe, posebno pozornost nameniti podjetnicam in zagonskim podjetjem v lasti žensk; poziva Komisijo, naj v celoti in izčrpno obravnava razlike med spoloma v procesu digitalizacije; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisijo in države članice, naj podpirajo vseživljenjsko učenje in usposabljanje ter programe, ki udeležencem pomagajo, da se bolje prilagodijo ali pripravijo na morebitno spremembo poklicne poti v skladu z rastočo potrebo po digitalnih kompetencah v številnih različnih sektorjih, pri čemer naj posebno pozornost nameni ženskam, starim 55 let ali več, predvsem tistim, ki so negovalke, in tistim, ki so se odločile začasno prekiniti svojo poklicno pot ali se vračajo na delovno mesto, da bi zagotovili, da ne bodo zapostavljene v vse hitrejšem premiku k digitalizaciji ter da bi jih zaščitili pred izključitvijo s trga dela; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja učinkovitost uporabe interneta za kampanje, forume in večjo prepoznavnost vzornic, saj to prispeva k hitrejšemu doseganju enakosti spolov; poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo spletna omrežja žensk, saj krepijo vlogo žensk s pristopom „od spodaj navzgor“; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisijo, naj spodbuja oblikovanje mrež organizacij civilne družbe in profesionalnih medijskih organizacij, da se okrepi vloga žensk in njihova dejavna udeležba ter da se priznajo njihove posebne potrebe v sektorju medijev; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja ključno vlogo civilne družbe pri upravljanju interneta; poziva Komisijo in države članice, naj konstruktivno sodelujejo z organizacijami digitalne civilne družbe in jih podpirajo; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva vse organe in akterje civilne družbe, naj podprejo uvedbo in izvajanje e-storitev, digitalnih kompetenc in digitalnih oblik dela, ki lahko izboljšajo usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja v naši družbi, hkrati pa naj poskrbijo, da ženske ne bodo nosile dvojnega bremena; poziva Komisijo in države članice, naj prepoznajo priložnosti in izzive digitalizacije, tudi glede delovnih pogojev, kot so negotove oblike zaposlitve in z delom povezane težave z duševnim zdravjem; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da je treba zagotoviti vključevanje načela enakosti spolov na področju izobraževanja, in sicer s spodbujanjem digitalne pismenosti in udeležbe žensk in deklet v izobraževanju in usposabljanju na področju IKT, tako da se kodiranje, novi mediji in tehnologije vključijo v učne načrte na vseh stopnjah, tudi pri zunajšolskih dejavnostih, neformalnem in priložnostnem izobraževanju ter pri vseh vrstah izobraževanja in usposabljanja, tudi za pedagoge, da bi dekleta in mlade ženske spodbudili, da bi se odločile za poklicno pot na področju znanosti in IKT; poudarja pomen stalnega dialoga s socialnimi partnerji za premostitev razlik med spoloma na tem področju; |
| --- | --- |

13.

| 14. | spodbuja države članice, naj uvedejo starosti primerno izobraževanje na področju IKT v zgodnjih fazah šolanja, s posebnim poudarkom na spodbujanju deklet, da pridobijo interes in razvijejo talent na digitalnem področju, ter poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo izobraževanje na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike za deklice že v zgodnji starosti, saj deklice zaradi spolnih stereotipov v zvezi s temi predmeti, pomanjkanja vzornic ter ločevanja dejavnosti in igrač zgodaj v izobraževalni poti izgubijo zanimanje za to področje, kar je povzročilo nezadostno zastopanost žensk na teh področjih na univerzi, to pa se prenaša tudi na delovna mesta; |
| --- | --- |

14.

| 15. | spodbuja države članice in Komisijo, naj zlasti z informacijskimi kampanjami in kampanjami za ozaveščanje spodbujajo udeležbo žensk v gospodarskih sektorjih, ki stereotipno veljajo za „moške“, kot je na primer digitalni sektor; poudarja, da je treba organizirati kampanje ozaveščanja, usposabljanja in vključevanja načela enakosti spolov za vse akterje v politiki digitalizacije; poudarja, da je treba podpreti ženske pri pridobivanju digitalnih kompetenc v sektorjih, ki ne temeljijo na intenzivni rabi IKT, vendar bodo v bližnji prihodnosti potrebovali digitalne kompetence; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisijo in države članice ter podjetja, naj spodbujajo enakost spolov na področju IKT in naj zberejo podatke, razčlenjene po spolu, o uporabi te tehnologije, oblikujejo cilje, kazalnike in merila za spremljanje napredka pri dostopu žensk do informacijskih in komunikacijskih tehnologij in naj spodbujajo primere dobre prakse med podjetji IKT; poziva Evropski inštitut za enakost spolov, naj zbira podatke o tem, kako bi lahko digitalne storitve prinesle več koristi za ženske in enakost spolov; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da je pomembno opredeliti izzive, ki se pojavljajo zaradi uporabe IKT in interneta za kazniva dejanja, grožnje, nadlegovanje ali nasilje nad ženskami; poziva oblikovalce politik, naj ta vprašanja ustrezno obravnavajo in poskrbijo, da bo vzpostavljen okvir, v katerem bodo lahko organi kazenskega pregona učinkovito obravnavali digitalna kazniva dejanja; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo zaščito deklet pred oglaševanjem v digitalnem okolju, ki bi jih lahko spodbudilo k škodljivemu vedenju za njihovo zdravje; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva institucije EU in države članice, naj izvajajo kampanje za ozaveščanje žensk o prednostih in tveganjih IKT ter naj jim zagotovijo ustrezno izobrazbo in znanje o tem, kako se lahko zaščitijo na spletu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva institucije, agencije in organe EU ter države članice in njihove organe kazenskega pregona, naj sodelujejo in konkretno usklajujejo svoje ukrepe za boj proti uporabi informacijske in komunikacijske tehnologije za kazniva dejanja v zvezi s trgovino z ljudmi, spletnim nadlegovanjem in zalezovanjem, saj so ta kazniva dejanja pogosto čezmejne narave in je za njihov pregon nadvse pomembno usklajevanje na ravni EU; poziva države članice, naj pregledajo svoje kazensko pravo ter zagotovijo opredelitev in priznanje novih oblik digitalnega nasilja; |
| --- | --- |

19.

| 20. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  Poglobljena analiza – Empowering women on the Internet (Krepitev vloge žensk na internetu), Evropski parlament, Generalni direktorat za notranjo politiko, tematski sektor C – Državljanske pravice in ustavne zadeve, Odbor za pravice žensk in enakost spolov, oktober 2015.

(2)  UL C 264 E, 13.9.2013, str. 75.

(3)  UL C 36, 29.1.2016, str. 18.

(4)  UL C 93, 9.3.2016, str. 120.

(5)  UL C 349, 17.10.2017, str. 56.

(6)  UL C 66, 21.2.2018, str. 44.

---

| 18.11.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 390/33 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 390/33

---

P8_TA(2018)0103

Izvajanje instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja, instrumenta za humanitarno pomoč in Evropskega razvojnega sklada

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2018 o izvajanju instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja, instrumenta za humanitarno pomoč in Evropskega razvojnega sklada (2017/2258(INI))

(2019/C 390/05)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 3(5) in 21 Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 3(5) in 21 Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju členov od 208 do 211 in 214 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov od 208 do 211 in 214 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju svetovnega partnerstva za učinkovito razvojno sodelovanje, sprejetega na forumu na visoki ravni o učinkovitosti pomoči v Busanu leta 2011 in obnovljenega na srečanju na visoki ravni v Nairobiju leta 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svetovnega partnerstva za učinkovito razvojno sodelovanje, sprejetega na forumu na visoki ravni o učinkovitosti pomoči v Busanu leta 2011 in obnovljenega na srečanju na visoki ravni v Nairobiju leta 2016,

| — | ob upoštevanju tretje svetovne konference Združenih narodov o zmanjševanju tveganja naravnih nesreč, ki je od 14. do 18. marca 2015 potekala v Sendaju na Japonskem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tretje svetovne konference Združenih narodov o zmanjševanju tveganja naravnih nesreč, ki je od 14. do 18. marca 2015 potekala v Sendaju na Japonskem,

| — | ob upoštevanju resolucije OZN z naslovom „Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030, sprejete na vrhunskem srečanju Združenih narodov o trajnostnem razvoju 25. septembra 2015 v New Yorku, in 17 ciljev trajnostnega razvoja iz navedene resolucije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije OZN z naslovom „Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030, sprejete na vrhunskem srečanju Združenih narodov o trajnostnem razvoju 25. septembra 2015 v New Yorku, in 17 ciljev trajnostnega razvoja iz navedene resolucije,

| — | ob upoštevanju svetovnega humanitarnega vrha, ki je potekal 23. in 24. maja 2016 v Istanbulu, ter velikega dogovora, ki so ga dosegli nekateri največji donatorji in ponudniki pomoči, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svetovnega humanitarnega vrha, ki je potekal 23. in 24. maja 2016 v Istanbulu, ter velikega dogovora, ki so ga dosegli nekateri največji donatorji in ponudniki pomoči,

| — | ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu AKP-EU (1), podpisanega v Cotonouju 23. junija 2000, kakor je bil spremenjen 25. junija 2005 in 22. junija 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu AKP-EU (1), podpisanega v Cotonouju 23. junija 2000, kakor je bil spremenjen 25. junija 2005 in 22. junija 2010,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2013/755/EU z dne 25. novembra 2013 o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski uniji (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2013/755/EU z dne 25. novembra 2013 o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski uniji (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1257/96 z dne 20. junija 1996 o humanitarni pomoči (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1257/96 z dne 20. junija 1996 o humanitarni pomoči (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (4),

| — | ob upoštevanju notranjega sporazuma med predstavniki vlad držav članic Evropske unije, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju pomoči Evropske unije v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 v skladu s Sporazumom o partnerstvu AKP-EU in o dodelitvi finančne pomoči čezmorskim državam in ozemljem, za katere se uporablja četrti del Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: notranji sporazum), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju notranjega sporazuma med predstavniki vlad držav članic Evropske unije, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju pomoči Evropske unije v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 v skladu s Sporazumom o partnerstvu AKP-EU in o dodelitvi finančne pomoči čezmorskim državam in ozemljem, za katere se uporablja četrti del Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: notranji sporazum),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2015/322 z dne 2. marca 2015 o izvajanju 11. Evropskega razvojnega sklada (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2015/322 z dne 2. marca 2015 o izvajanju 11. Evropskega razvojnega sklada (5),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2015/323 z dne 2. marca 2015 o finančni uredbi, ki se uporablja za 11. Evropski razvojni sklad (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2015/323 z dne 2. marca 2015 o finančni uredbi, ki se uporablja za 11. Evropski razvojni sklad (6),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 233/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja za obdobje 2014–2020 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 233/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja za obdobje 2014–2020 (7),

| — | ob upoštevanju Evropskega soglasja o humanitarni pomoči iz leta 2007 (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropskega soglasja o humanitarni pomoči iz leta 2007 (8),

| — | ob upoštevanju novega Evropskega soglasja o razvoju z dne 7. junija 2017 (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju novega Evropskega soglasja o razvoju z dne 7. junija 2017 (9),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 19. junija 2017 o sodelovanju EU s civilno družbo na področju zunanjih odnosov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 19. junija 2017 o sodelovanju EU s civilno družbo na področju zunanjih odnosov,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. novembra 2016 o povečanju učinkovitosti razvojnega sodelovanja (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. novembra 2016 o povečanju učinkovitosti razvojnega sodelovanja (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2016 z naslovom Skrbniški sklad EU za Afriko: posledice za razvoj in humanitarno pomoč (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2016 z naslovom Skrbniški sklad EU za Afriko: posledice za razvoj in humanitarno pomoč (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. junija 2016 o poročilu EU za leto 2015 o usklajenosti politik za razvoj (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. junija 2016 o poročilu EU za leto 2015 o usklajenosti politik za razvoj (12),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. oktobra 2013 o lokalnih organih in civilni družbi: angažiranost Evrope za trajnostni razvoj (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. oktobra 2013 o lokalnih organih in civilni družbi: angažiranost Evrope za trajnostni razvoj (13),

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 18/2014 o sistemu vrednotenja in sistemu v rezultate usmerjenega spremljanja, ki ju uporablja EuropeAid, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 18/2014 o sistemu vrednotenja in sistemu v rezultate usmerjenega spremljanja, ki ju uporablja EuropeAid,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 15. decembra 2017 z naslovom Poročilo o vmesnem pregledu instrumentov za zunanje financiranje (COM(2017)0720) ter z njim povezanih delovnih dokumentov služb Komisije z naslovoma Evaluation of the Development Cooperation Instrument (Ocena instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja, SWD(2017)0600) in Evaluation of the 11th European Development Fund (Ocena 11. Evropskega razvojnega sklada, SWD(2017)0601), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 15. decembra 2017 z naslovom Poročilo o vmesnem pregledu instrumentov za zunanje financiranje (COM(2017)0720) ter z njim povezanih delovnih dokumentov služb Komisije z naslovoma Evaluation of the Development Cooperation Instrument (Ocena instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja, SWD(2017)0600) in Evaluation of the 11th European Development Fund (Ocena 11. Evropskega razvojnega sklada, SWD(2017)0601),

| — | ob upoštevanju zunanjega ocenjevanja 11. Evropskega razvojnega sklada (končno poročilo iz junija 2017), ki ga je Komisija naročila pri skupini zunanjih izvajalcev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zunanjega ocenjevanja 11. Evropskega razvojnega sklada (končno poročilo iz junija 2017), ki ga je Komisija naročila pri skupini zunanjih izvajalcev,

| — | ob upoštevanju zunanjega ocenjevanja instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (končno poročilo iz junija 2017), ki ga je Komisija naročila pri skupini zunanjih izvajalcev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zunanjega ocenjevanja instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (končno poročilo iz junija 2017), ki ga je Komisija naročila pri skupini zunanjih izvajalcev,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. februarja 2018 z naslovom Nov in sodoben večletni finančni okvir, s katerim bo lahko EU učinkovito uresničevala svoje prioritete po letu 2020 (COM(2018)0098), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. februarja 2018 z naslovom Nov in sodoben večletni finančni okvir, s katerim bo lahko EU učinkovito uresničevala svoje prioritete po letu 2020 (COM(2018)0098),

| — | ob upoštevanju poročila z naslovom Coherence report – Insight from the External Evaluations of the External Financing Instruments (Poročilo o usklajenosti – vpogledi v zunanje instrumente financiranja skozi zunanjo oceno) (končno poročilo iz julija 2017), ki ga je Komisija naročila pri skupini zunanjih izvajalcev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila z naslovom Coherence report – Insight from the External Evaluations of the External Financing Instruments (Poročilo o usklajenosti – vpogledi v zunanje instrumente financiranja skozi zunanjo oceno) (končno poročilo iz julija 2017), ki ga je Komisija naročila pri skupini zunanjih izvajalcev,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika ter člena 1(1)(e) sklepa konference predsednikov z dne 12. decembra 2002 o postopku pridobitve dovoljenja za pripravo samoiniciativnih poročil in Priloge 3 k temu sklepu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika ter člena 1(1)(e) sklepa konference predsednikov z dne 12. decembra 2002 o postopku pridobitve dovoljenja za pripravo samoiniciativnih poročil in Priloge 3 k temu sklepu,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj in mnenja Odbora za proračun (A8-0118/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj in mnenja Odbora za proračun (A8-0118/2018),

| A. | ker sta se mednarodni politični okvir in politični okvir EU po sprejetju instrumentov za zunanje financiranje bistveno spremenila, in sicer s sprejetjem prelomnih instrumentov, kot so agenda za trajnostni razvoj do leta 2030, Pariški sporazum o podnebnih spremembah, akcijska agenda iz Adis Abebe, Sendajski okvir za zmanjšanje tveganja naravnih nesreč za obdobje 2015–2030 in agenda za človeštvo; ker je imela EU vodilno vlogo v pogajanjih o teh instrumentih; |
| --- | --- |

A.

ker sta se mednarodni politični okvir in politični okvir EU po sprejetju instrumentov za zunanje financiranje bistveno spremenila, in sicer s sprejetjem prelomnih instrumentov, kot so agenda za trajnostni razvoj do leta 2030, Pariški sporazum o podnebnih spremembah, akcijska agenda iz Adis Abebe, Sendajski okvir za zmanjšanje tveganja naravnih nesreč za obdobje 2015–2030 in agenda za človeštvo; ker je imela EU vodilno vlogo v pogajanjih o teh instrumentih;

| B. | ker Lizbonska pogodba, agenda za trajnostni razvoj do leta 2030 ter cilji trajnostnega razvoja skupaj z Evropskim soglasjem o humanitarni pomoči, novim evropskim soglasjem o razvoju in načeli razvojne učinkovitosti iz Busana določajo strategijo EU o razvojnem sodelovanju in humanitarni pomoči; ker je Svet poleg tega sprejel globalno strategijo za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije, ki med drugim obravnava razvojno sodelovanje; |
| --- | --- |

B.

ker Lizbonska pogodba, agenda za trajnostni razvoj do leta 2030 ter cilji trajnostnega razvoja skupaj z Evropskim soglasjem o humanitarni pomoči, novim evropskim soglasjem o razvoju in načeli razvojne učinkovitosti iz Busana določajo strategijo EU o razvojnem sodelovanju in humanitarni pomoči; ker je Svet poleg tega sprejel globalno strategijo za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije, ki med drugim obravnava razvojno sodelovanje;

| C. | ker je treba po členu 214 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in evropskem soglasju o razvoju nuditi humanitarno pomoč v skladu s humanitarnimi načeli človečnosti, nevtralnosti, neodvisnosti in nepristranskosti, voditi pa jo mora pristop na podlagi potreb; ker humanitarna pomoč ne sme biti sredstvo za obvladovanje krize; |
| --- | --- |

C.

ker je treba po členu 214 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in evropskem soglasju o razvoju nuditi humanitarno pomoč v skladu s humanitarnimi načeli človečnosti, nevtralnosti, neodvisnosti in nepristranskosti, voditi pa jo mora pristop na podlagi potreb; ker humanitarna pomoč ne sme biti sredstvo za obvladovanje krize;

| D. | ker bi morala razvojna politika dopolnjevati zunanjo politiko EU in upravljanje migracij, hkrati pa zagotavljati, da se sredstva za razvoj porabijo izključno za cilje in namene, povezane z razvojem, ne pa za pokrivanje stroškov, povezanih z doseganjem drugih ciljev, kot so nadzor meje in migracijske politike; |
| --- | --- |

D.

ker bi morala razvojna politika dopolnjevati zunanjo politiko EU in upravljanje migracij, hkrati pa zagotavljati, da se sredstva za razvoj porabijo izključno za cilje in namene, povezane z razvojem, ne pa za pokrivanje stroškov, povezanih z doseganjem drugih ciljev, kot so nadzor meje in migracijske politike;

| E. | ker je glavni cilj Instrumenta za razvojno sodelovanje zmanjšati, dolgoročno pa izkoreniniti revščino v državah v razvoju, ki niso koristnice financiranja v okviru Evropskega razvojnega sklada (ERS), evropskega instrumenta sosedstva ali instrumenta za predpristopno pomoč (IPA), zagotoviti tematsko podporo organizacijam civilne družbe in lokalnim organom oblasti v partnerskih državah na področju globalnih javnih dobrin in izzivov, povezanih z razvojem, ter podpirati strateško partnerstvo med Afriko in EU; ker je instrument za razvojno sodelovanje glavni geografski instrument na področju razvojnega sodelovanja v proračunu EU, ki mu je bilo za obdobje 2014–2020 dodeljenih 19,6 milijarde EUR; |
| --- | --- |

E.

ker je glavni cilj Instrumenta za razvojno sodelovanje zmanjšati, dolgoročno pa izkoreniniti revščino v državah v razvoju, ki niso koristnice financiranja v okviru Evropskega razvojnega sklada (ERS), evropskega instrumenta sosedstva ali instrumenta za predpristopno pomoč (IPA), zagotoviti tematsko podporo organizacijam civilne družbe in lokalnim organom oblasti v partnerskih državah na področju globalnih javnih dobrin in izzivov, povezanih z razvojem, ter podpirati strateško partnerstvo med Afriko in EU; ker je instrument za razvojno sodelovanje glavni geografski instrument na področju razvojnega sodelovanja v proračunu EU, ki mu je bilo za obdobje 2014–2020 dodeljenih 19,6 milijarde EUR;

| F. | ker je glavni cilj ERS zmanjšati in dolgoročno odpraviti revščino v afriški, karibski in pacifiški regiji (države AKP) in doseči trajnostni razvoj čezmorskih držav in ozemelj; ker je ERS glavni instrument razvojnega sodelovanja EU, 11. Evropskemu razvojnemu skladu pa je bilo za obdobje 2014–2020 dodeljenih 30,5 milijarde EUR; |
| --- | --- |

F.

ker je glavni cilj ERS zmanjšati in dolgoročno odpraviti revščino v afriški, karibski in pacifiški regiji (države AKP) in doseči trajnostni razvoj čezmorskih držav in ozemelj; ker je ERS glavni instrument razvojnega sodelovanja EU, 11. Evropskemu razvojnemu skladu pa je bilo za obdobje 2014–2020 dodeljenih 30,5 milijarde EUR;

| G. | ker je glavni cilj instrumenta humanitarne pomoči zagotavljati podporo, pomoč in zaščito ljudem, ki so jih prizadele naravne nesreče ali nesreče, ki jih povzroči človek, in podobne izredne razmere, pri tem pa se osredotočiti na najbolj ranljive žrtve, ne glede na narodnost, vero, spol, starost, etnično poreklo ali politično prepričanje, in v skladu z dejanskimi potrebami, mednarodnimi humanitarnimi načeli in evropskim soglasjem o humanitarni pomoči; |
| --- | --- |

G.

ker je glavni cilj instrumenta humanitarne pomoči zagotavljati podporo, pomoč in zaščito ljudem, ki so jih prizadele naravne nesreče ali nesreče, ki jih povzroči človek, in podobne izredne razmere, pri tem pa se osredotočiti na najbolj ranljive žrtve, ne glede na narodnost, vero, spol, starost, etnično poreklo ali politično prepričanje, in v skladu z dejanskimi potrebami, mednarodnimi humanitarnimi načeli in evropskim soglasjem o humanitarni pomoči;

| H. | ker sega instrument humanitarne pomoči prek osnovne naloge operacij reševanja življenj in zajema pomoč tistim, ki so jih prizadele dlje trajajoče krizne razmere, delo v zvezi s kratkoročno sanacijo in obnovo, pripravljenost na nesreče in spoprijem s posledicami premikov prebivalstva; |
| --- | --- |

H.

ker sega instrument humanitarne pomoči prek osnovne naloge operacij reševanja življenj in zajema pomoč tistim, ki so jih prizadele dlje trajajoče krizne razmere, delo v zvezi s kratkoročno sanacijo in obnovo, pripravljenost na nesreče in spoprijem s posledicami premikov prebivalstva;

| I. | ker so za učinkovito razvojno sodelovanje potrebni inovativni pristopi, ki dajejo donatorjem možnost, da se hitro odzovejo na lokalne razmere, sodelujejo z lokalnimi organizacijami in podpirajo lokalna podjetja in podjetnike, zlasti v najrevnejših in najbolj nestabilnih državah; ker mora sistem revizij EU omogočiti donatorjem prilagodljivost, da pri takih projektih prevzamejo tveganje v razumnem obsegu, in okrepiti zmožnost EU, da se hitro odzove in zagotovi učinkovito pomoč; |
| --- | --- |

I.

ker so za učinkovito razvojno sodelovanje potrebni inovativni pristopi, ki dajejo donatorjem možnost, da se hitro odzovejo na lokalne razmere, sodelujejo z lokalnimi organizacijami in podpirajo lokalna podjetja in podjetnike, zlasti v najrevnejših in najbolj nestabilnih državah; ker mora sistem revizij EU omogočiti donatorjem prilagodljivost, da pri takih projektih prevzamejo tveganje v razumnem obsegu, in okrepiti zmožnost EU, da se hitro odzove in zagotovi učinkovito pomoč;

| J. | ker je EU vodilni svetovni donator razvojne in humanitarne pomoči; ker EU s to pomočjo podpira prizadevanja za zmanjšanje revščine ter promocijo svetovnih in evropskih interesov ter temeljnih vrednot; |
| --- | --- |

J.

ker je EU vodilni svetovni donator razvojne in humanitarne pomoči; ker EU s to pomočjo podpira prizadevanja za zmanjšanje revščine ter promocijo svetovnih in evropskih interesov ter temeljnih vrednot;

| K. | ker je bila na vrhu Afriške unije in Evropske unije v Abidžanu 29. in 30. novembra 2017 potrjena pripravljenost za vzpostavitev resničnega, posodobljenega, globaliziranega in ambicioznega partnerskega sodelovanja in ustvarjanje političnih in gospodarskih pogojev za resnično enakopravnost; |
| --- | --- |

K.

ker je bila na vrhu Afriške unije in Evropske unije v Abidžanu 29. in 30. novembra 2017 potrjena pripravljenost za vzpostavitev resničnega, posodobljenega, globaliziranega in ambicioznega partnerskega sodelovanja in ustvarjanje političnih in gospodarskih pogojev za resnično enakopravnost;

| L. | ker se skokovito povečuje število sporazumov o razvojnem sodelovanju, sklenjenih s tretjimi državami, vključno s Kitajsko, Rusijo, Turčijo, Brazilijo in Indijo; |
| --- | --- |

L.

ker se skokovito povečuje število sporazumov o razvojnem sodelovanju, sklenjenih s tretjimi državami, vključno s Kitajsko, Rusijo, Turčijo, Brazilijo in Indijo;

| M. | ker sta ponovna uvedba in razširitev tako imenovanega pravila svetovne prepovedi in zmanjševanje mednarodnega financiranja organizacij, ki dekletom in ženskam omogočajo načrtovanje družin ter storitve na področju spolnega in reproduktivnega zdravja, zelo zaskrbljujoča; |
| --- | --- |

M.

ker sta ponovna uvedba in razširitev tako imenovanega pravila svetovne prepovedi in zmanjševanje mednarodnega financiranja organizacij, ki dekletom in ženskam omogočajo načrtovanje družin ter storitve na področju spolnega in reproduktivnega zdravja, zelo zaskrbljujoča;

| N. | ker imajo vlade tretjih držav stvarna pričakovanja glede hitrega ukrepanja, učinkovitosti in odziva na nujne potrebe, da se ohranijo trdna partnerstva na področju razvojnega sodelovanja; ker je treba v partnerskih državah razvijati odprta in produktivna gospodarstva, obenem pa upoštevati nove okoliščine in nove gospodarske deležnike na mednarodnem prizorišču; |
| --- | --- |

N.

ker imajo vlade tretjih držav stvarna pričakovanja glede hitrega ukrepanja, učinkovitosti in odziva na nujne potrebe, da se ohranijo trdna partnerstva na področju razvojnega sodelovanja; ker je treba v partnerskih državah razvijati odprta in produktivna gospodarstva, obenem pa upoštevati nove okoliščine in nove gospodarske deležnike na mednarodnem prizorišču;

| O. | ker bo imel brexit zaradi prenehanja udeležbe Združenega kraljestva po letu 2020 za posledico 12- do 15-odstotno zmanjšanje proračuna EU; |
| --- | --- |

O.

ker bo imel brexit zaradi prenehanja udeležbe Združenega kraljestva po letu 2020 za posledico 12- do 15-odstotno zmanjšanje proračuna EU;

| P. | ker ocene Evropskega razvojnega sklada in instrumenta za razvojno sodelovanje potrjujejo, da je skladna uporaba različnih geografskih in tematskih instrumentov dejansko mogoča; |
| --- | --- |

P.

ker ocene Evropskega razvojnega sklada in instrumenta za razvojno sodelovanje potrjujejo, da je skladna uporaba različnih geografskih in tematskih instrumentov dejansko mogoča;

| Q. | ker je v oceni 11. Evropskega razvojnega sklada navedeno, da obstaja dejanska nevarnost, da bo ERS prisiljen v odziv na agende, ki se oddaljujejo od njegovega prvotnega cilja lajšanja revščine, jih je težko uskladiti z njegovimi temeljnimi vrednotami in ogrožajo njegovo dobro delovanje; da so stališča vlad, z nekaterimi pomembnimi izjemami, kot je pacifiška regija, kljub pogajanjem redko upoštevana v oblikovanju programov in da so programski dokumenti 11. Evropskega razvojnega sklada za uporabo načela osredotočenosti zato uporabljali pristop od zgoraj navzdol, kar je šlo na račun osrednjega načela partnerstva iz Sporazuma iz Cotonouja; |
| --- | --- |

Q.

ker je v oceni 11. Evropskega razvojnega sklada navedeno, da obstaja dejanska nevarnost, da bo ERS prisiljen v odziv na agende, ki se oddaljujejo od njegovega prvotnega cilja lajšanja revščine, jih je težko uskladiti z njegovimi temeljnimi vrednotami in ogrožajo njegovo dobro delovanje; da so stališča vlad, z nekaterimi pomembnimi izjemami, kot je pacifiška regija, kljub pogajanjem redko upoštevana v oblikovanju programov in da so programski dokumenti 11. Evropskega razvojnega sklada za uporabo načela osredotočenosti zato uporabljali pristop od zgoraj navzdol, kar je šlo na račun osrednjega načela partnerstva iz Sporazuma iz Cotonouja;

| R. | ker bo po oceni 11. ERS do aprila 2017 skoraj 500 milijonov EUR iz njegovih rezerv porabljenih za podporo oddelku Komisije za humanitarno pomoč in civilno zaščito (ECHO), skoraj 500 milijonov EUR je bilo dodeljeno za nujno pomoč posameznim državam in 1,5 milijarde EUR je bilo porabljenih za nujni skrbniški sklad EU za Afriko; ker je ERS prispeval tudi v novi Evropski sklad za trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

R.

ker bo po oceni 11. ERS do aprila 2017 skoraj 500 milijonov EUR iz njegovih rezerv porabljenih za podporo oddelku Komisije za humanitarno pomoč in civilno zaščito (ECHO), skoraj 500 milijonov EUR je bilo dodeljeno za nujno pomoč posameznim državam in 1,5 milijarde EUR je bilo porabljenih za nujni skrbniški sklad EU za Afriko; ker je ERS prispeval tudi v novi Evropski sklad za trajnostni razvoj;

| S. | ker ocena instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja navaja, da je ta še vedno splošno pomemben in primeren namenu, tako ob sprejetju kot na sredini izvajanja; v splošnem se ujema z novimi dokumenti politike (tj. novim evropskim soglasjem o razvoju in agendo za trajnosti razvoj do leta 2030), čeprav bi utegnilo biti glede na njegovo sedanjo obliko težko izvajati nekatere prednostne naloge; |
| --- | --- |

S.

ker ocena instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja navaja, da je ta še vedno splošno pomemben in primeren namenu, tako ob sprejetju kot na sredini izvajanja; v splošnem se ujema z novimi dokumenti politike (tj. novim evropskim soglasjem o razvoju in agendo za trajnosti razvoj do leta 2030), čeprav bi utegnilo biti glede na njegovo sedanjo obliko težko izvajati nekatere prednostne naloge;

| T. | ker je Parlament ob sprejetju instrumentov za zunanje financiranje za obdobje 2014–2020 izrazil naklonjenost ločenemu instrumentu za zunanje financiranje, namenjenemu razvojnemu sodelovanju, in pozval k omejitvi razvojnih skladov, če bi se Evropski razvojni sklad vključil v proračun; |
| --- | --- |

T.

ker je Parlament ob sprejetju instrumentov za zunanje financiranje za obdobje 2014–2020 izrazil naklonjenost ločenemu instrumentu za zunanje financiranje, namenjenemu razvojnemu sodelovanju, in pozval k omejitvi razvojnih skladov, če bi se Evropski razvojni sklad vključil v proračun;

| U. | ker ocena ERS v zvezi z nujnim skrbniškim skladom EU za Afriko ugotavlja, da je pri teh projektih v primerjavi s standardnimi projekti ERS skrajšan čas za pripravo in odobritev, sodelovanje EU pri izvajanju projektov je posredno in projekti izvirajo iz prednostnih vprašanj EU, niso pa odziv na dolgoročne cilje partnerskih držav, kar vse vzbuja pomisleke o verjetni učinkovitosti in trajnosti projektov tega sklada in o zmožnosti EU, da lahko tesno spremlja njihovo izvajanje; |
| --- | --- |

U.

ker ocena ERS v zvezi z nujnim skrbniškim skladom EU za Afriko ugotavlja, da je pri teh projektih v primerjavi s standardnimi projekti ERS skrajšan čas za pripravo in odobritev, sodelovanje EU pri izvajanju projektov je posredno in projekti izvirajo iz prednostnih vprašanj EU, niso pa odziv na dolgoročne cilje partnerskih držav, kar vse vzbuja pomisleke o verjetni učinkovitosti in trajnosti projektov tega sklada in o zmožnosti EU, da lahko tesno spremlja njihovo izvajanje;

| V. | ker je finančni tok iz Unije v države, ki imajo koristi od finančnih instrumentov za razvoj, nižji od zasebnih nakazil v Evropi živeče diaspore teh istih držav; |
| --- | --- |

V.

ker je finančni tok iz Unije v države, ki imajo koristi od finančnih instrumentov za razvoj, nižji od zasebnih nakazil v Evropi živeče diaspore teh istih držav;

| W. | ker mirovna pomoč za Afriko kljub temu, da že leta prejema milijarde evrov iz ERS, in kljub resni zaskrbljenosti Komisije o njenem finančnem poslovodenju ni bila zajeta v oceni ERS; ker mirovna pomoč za Afriko ni bila ocenjena od leta 2011; |
| --- | --- |

W.

ker mirovna pomoč za Afriko kljub temu, da že leta prejema milijarde evrov iz ERS, in kljub resni zaskrbljenosti Komisije o njenem finančnem poslovodenju ni bila zajeta v oceni ERS; ker mirovna pomoč za Afriko ni bila ocenjena od leta 2011;

| X. | ker je glede na ocene instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja in ERS ter poročilo Komisije o vmesnem pregledu instrumentov za zunanje financiranje težko oceniti njuno splošno učinkovitost in dolgoročni učinek pri doseganju njunih ciljev zaradi velikih omejitev pri opredeljevanju ustreznih sistemov ocenjevanja in spremljanja ter pri ocenjevanju vloge, ki jo imajo zunanji dejavniki, ter velikega števila zadevnih držav in obširnosti tematik; ker kombiniranje po mnenju ocenjevalcev mobilizira dodatna sredstva v samo 50 % primerov; |
| --- | --- |

X.

ker je glede na ocene instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja in ERS ter poročilo Komisije o vmesnem pregledu instrumentov za zunanje financiranje težko oceniti njuno splošno učinkovitost in dolgoročni učinek pri doseganju njunih ciljev zaradi velikih omejitev pri opredeljevanju ustreznih sistemov ocenjevanja in spremljanja ter pri ocenjevanju vloge, ki jo imajo zunanji dejavniki, ter velikega števila zadevnih držav in obširnosti tematik; ker kombiniranje po mnenju ocenjevalcev mobilizira dodatna sredstva v samo 50 % primerov;

| Y. | ker je bil Parlament soočen z zelo kratkimi roki za nadzor pripravljanja izvedbenih ukrepov; ker v teh rokih niso bile ustrezno upoštevane značilnosti parlamentarnih dejavnosti; ker je bila včasih dodatna ovira, da je bil osnutek izvedbenih ukrepov poslan Parlamentu po roku ali pred obdobji počitnic, kar je še bolj omejilo njegovo zmožnost, da bi ustrezno izvajal svoje pristojnosti nadzora; |
| --- | --- |

Y.

ker je bil Parlament soočen z zelo kratkimi roki za nadzor pripravljanja izvedbenih ukrepov; ker v teh rokih niso bile ustrezno upoštevane značilnosti parlamentarnih dejavnosti; ker je bila včasih dodatna ovira, da je bil osnutek izvedbenih ukrepov poslan Parlamentu po roku ali pred obdobji počitnic, kar je še bolj omejilo njegovo zmožnost, da bi ustrezno izvajal svoje pristojnosti nadzora;

| Z. | ker je EU prepoznala pomen partnerstev z organizacijami civilne družbe na področju zunanjih odnosov; ker to vključuje sodelovanje teh organizacij pri načrtovanju in izvajanju zunanjih instrumentov; |
| --- | --- |

Z.

ker je EU prepoznala pomen partnerstev z organizacijami civilne družbe na področju zunanjih odnosov; ker to vključuje sodelovanje teh organizacij pri načrtovanju in izvajanju zunanjih instrumentov;

Dejstva in ugotovitve vmesnega pregleda izvajanja instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja, Evropskega razvojnega sklada in instrumenta za humanitarno pomoč

Splošni premisleki

| 1. | pozdravlja, da je iz ocen, izvedenih v zvezi z instrumentom za financiranje razvojnega sodelovanja, Evropskim razvojnim skladom in instrumentom za humanitarno pomoč razvidno, da so bili cilji teh instrumentov zelo pomembni za prednostne naloge politike v času njihove zasnove ter da na splošno ustrezajo svojemu namenu in so v skladu z vrednotami in nameni ciljev trajnostnega razvoja; poudarja, da je letna finančna vrzel za doseganje ciljev trajnostnega razvoja 200 milijard USD; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da je v nekaterih državah, v katerih delujejo geografski programi Evropskega razvojnega sklada in instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja, v zadnjih desetih letih viden napredek na področju zmanjševanja revščine ter človekovega in gospodarskega razvoja, medtem ko drugod razmere ostajajo kritične; |
| --- | --- |

2.

| 3. | z zadovoljstvom ugotavlja, da so prednostne naloge instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja in Evropskega razvojnega sklada usklajene z vrednotami in cilj trajnostnega razvoja zahvaljujoč pomembni vloge EU pri njihovem sprejetju, in da je to znatno olajšalo in poenostavilo vmesni pregled teh instrumentov; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ugotavlja, da sta instrument za financiranje razvojnega sodelovanja in Evropski razvojni sklad v prvih letih izvajanja Evropski uniji omogočila, da se zaradi raznolikih ciljev teh instrumentov odzove na nove krize in potrebe; vseeno se zaveda, da sta množenje kriz in pojav novih prednostnih nalog politike za instrument za financiranje razvojnega sodelovanja, Evropski razvojni sklad in instrument za humanitarno pomoč pomenila finančni pritisk in jih potisnila do njihovih meja, kar je pripeljalo do odločitve za vzpostavitev novih ad hoc mehanizmov, kot so skrbniški skladi, pri katerih obstajajo resni pomisleki, zlasti glede preglednost, demokratične odgovornosti in nepovezanosti z razvojnimi cilji; opozarja, da je bil nedavno ustanovljen Evropski sklad za trajnostni razvoj, ki je bil ustvarjen, da bi ustvaril dodaten finančni vzvod; |
| --- | --- |

4.

| 5. | je zadovoljen z večjo notranjo skladnostjo v okviru instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja in Evropskega razvojnega sklada, zlasti zaradi visokokakovostnih ocen, usklajenih postopkov odločanja in koncentracije sektorja; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ugotavlja, da obstajajo primeri, v katerih proračunsko podporo še vedno kritizirajo zaradi neprimernosti in neučinkovitosti, čeprav gre za obliko podpore, ki ustreza sodobnemu načinu sodelovanja, ki se zelo dobro ujema s pristnimi razvojnimi partnerstvi in omogoča lastništvo partnerskih držav ter ima prednost, da je prožna in učinkovita; zato poziva k sprejetju ukrepov za krepitev političnega in institucionalnega partnerstva, ki spodbujajo dodeljevanje proračunske podpore, ter vztrajanju pri dobrem gospodarskem upravljanje in spoštovanju demokratičnih vrednot; poudarja, da je treba politiko razvojnega sodelovanja izvajati na način, ki upošteva želje držav in prebivalstva, ki jo potrebujejo, da bo zagotovljeno njihovo sodelovanje pri odločanju in da bodo prevzemali odgovornosti za pregledno in učinkovito izvajanje; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ugotavlja, da so številne države postale države z višjim srednjim dohodkom, posledica tega pa je, da ne morejo več prejemati pomoči v okviru instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja ali pa prejemajo nižje subvencije za dvostransko sodelovanje v okviru ERS, saj razvojna pomoč, povezana z uspešnimi nacionalnimi politikami, lahko ustvari pozitivne rezultate; opominja, da sta revščina in razvoj večdimenzionalna in da BDP ne zadostuje kot edini kazalnik razvoja; ugotavlja tudi, da večina najrevnejših ljudi na svetu živi v državah s srednjimi dohodki, v katerih so neenakosti še vedno prisotne, zato bi lahko nenadna ustavitev pomoči za države s srednjimi dohodki ogrozila uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja; zato vztraja, da je treba te države še naprej podpirati v tem občutljivem obdobju na njihovi poti k doseganju večjega razvoja; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da je treba zagotoviti, da se razvojna pomoč uporablja v skladu z njenim prvotnim namenom in ob ustreznem upoštevanju načel učinkovitosti pomoči in razvoja; poudarja, da bi bilo treba razvojno sodelovanje EU uskladiti z načrti partnerskih držav in njihovimi potrebami; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da kratkoročni lastni interesi EU (varnost ali migracije) nikakor ne bi smeli odločati o njeni razvojni agendi, ter da bi morali pri vseh oblikah razvojnega sodelovanja v celoti spoštovati in izvajati načela učinkovitosti pomoči in razvoja; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ugotavlja, da je Komisija zaključila, da bi skladnost med instrumenti lahko izboljšali s poenostavitvijo postopkov; poudarja, da ta zaključek ni omenjen v nobeni od ocen; |
| --- | --- |

10.

| 11. | je zaskrbljen zaradi ugotovitev ocenjevalcev glede neobstoja sistemov spremljanja in vrednotenja, kar otežuje merjenje rezultatov; po drugi strani pa poudarja številne pozitivne ugotovitve v zvezi z razvojnimi politikami EU v revizijah, ki jih je opravilo Evropsko računsko sodišče (ECA); opozarja na opažanja Evropskega računskega sodišča v posebnem poročilu št. 18/2014 o sistemu vrednotenja in sistemu v rezultate usmerjenega spremljanja, ki ju uporablja EuropeAid; poziva Komisijo, naj izkoristi to priložnost in izboljša svoj okvir rezultatov v skladu s priporočili Računskega sodišča; |
| --- | --- |

11.

| 12. | je presenečen nad odstopanjem med rezultati ocene in ugotovitvami Komisije v njenem vmesnem pregledu; obžaluje, da v sklepih Komisije niso nikjer obravnavane resne težave pri instrumentih, kot je pomanjkanje partnerstva in tveganje, da bi se poudarek usmeril vstran od zmanjšanja revščine, čeprav gre za ključen element ocenjevanja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | je zaskrbljen, ker ni razpoložljivih podatkov ali so ti omejeni; ugotavlja, da z izjemo razvojnih ciljev tisočletja in ciljev trajnostnega razvoja ni sistema spremljanja in ocenjevanja, tako da ni mogoče natančno izmeriti spremembe, na primer glede instrumenta prilagodljivosti ali ravni skladnosti z drugimi instrumenti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poleg tega ugotavlja, da pomanjkanje poglavja o financiranju, ki je izrecno namenjeno spodbujanju politične razprave s posebnim poudarkom na podpori političnih strank, ne prispeva k uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva, da je treba poročanje izboljšati s samodejno pripravo statistike in kazalnikov; |
| --- | --- |

15.

| 16. | obžaluje, da Komisija ni izkoristila vmesnega pregleda, da bi svoje politike prilagodila zahtevam, navedenim v novem Evropskem soglasju o razvoju, o podpori za mali priobalni ribolov in trajnostno kmetijsko-ekološkega kmetovanje; nasprotno ugotavlja, da predlagani ukrepi vključujejo še več podpore za velike kmetije in velika kmetijska podjetja;
  Instrument za financiranje razvojnega sodelovanja |
| --- | --- |

16.

Instrument za financiranje razvojnega sodelovanja

| 17. | poudarja, da je instrument za financiranje razvojnega sodelovanja pomemben zlasti zaradi svoje prožnosti za odziv na nepredvidene dogodke, kar zadeva izbor načina načrtovanja in izvajanja, prerazporeditve v okviru instrumentov in med njimi ter uporabo rezervnih skladov; poudarja, da je prožnost v večletnem načrtovanju omogočila tudi prilagoditev dolžine programskega obdobja na razmere na terenu, hitro prerazporejanje sredstev v primeru večjih sprememb in uporabo posebnih ukrepov; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pozdravlja, da je bil v ocenah poudarjen strateški pomen tematskega programa instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja, zlasti njegova zmožnost spodbujanja svetovnih ukrepov v zvezi z javnimi dobrinami; |
| --- | --- |

18.

| 19. | je seznanjen z načini poenostavitve, uskladitve in obsežnega izvajanja, uvedenimi z Uredbo (EU) št. 236/2014 o skupnih pravilih za izvajanje instrumentov za zunanje financiranje, s čimer se je zagotovila večja učinkovitost instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja; poudarja, da Uredba (EU) št. 233/2014 o vzpostavitvi instrumenta za razvojno sodelovanje ne zagotavlja podrobnosti o sistemu spremljanja in vrednotenja za merjenje uspešnosti instrumenta; je zelo zaskrbljen zaradi dejstva, da se postopki izvajanja, od katerih nekateri izvirajo iz finančne uredbe, še vedno dojemajo kot dolgotrajni in obremenjujoči, kar diskreditira EU in povečuje privlačnost pristopov, ki so jih sprejele nekatere države in ki se v veliko manjši meri naslanjajo na formalnosti in pogoje; v zvezi s tem opozarja, da nekateri od teh postopkov izhajajo iz finančne uredbe in ne iz evropskih finančnih institucij, druge zahteve pa temeljijo na uporabi temeljnih načel razvojnega sodelovanja, kot so partnerstvo in odgovornost; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ugotavlja, da delovni dokumenti Komisije kažejo, da so izplačani zneski v primerjavi z zneski prevzetih obveznosti razmeroma majhni; poudarja, da je to velik problem, ko gre za „tekmovanje“za razvojno pomoč; zato poziva k boljšemu obveščanju o možnostih financiranja, s čimer bi zagotovili, da bodo partnerji EU obveščeni; poziva k usposabljanju lokalnih deležnikov, vključno z javnimi uslužbenci, za pripravo dokumentacije EU, s čimer bi zagotovili, da bodo čim bolje izpolnjevali merila in tako povečali možnost, da bodo njihove projektne vloge izbrane; ugotavlja, da bi bilo tako usposabljanje lahko tudi v izboljšalo odziv na razpise za zbiranje projektov drugih mednarodnih organizacij; |
| --- | --- |

20.

| 21. | je zaskrbljen, da se pri vmesnem pregledu instrumenta za razvojno sodelovanje poudarja tveganje domnevnega pomanjkanja skladnosti z zahtevo, naj se vsaj 20 % pomoči v okviru instrumenta za razvojno sodelovanje nameni za osnovne socialne storitve, kot so zdravstvo, ter za sekundarno izobraževanje in druge socialne storitve, če so te potrebe bistvenega pomena za razvoj teh držav; je zaskrbljen tudi zaradi neustrezne podpore nacionalnim zdravstvenim sistemom ter zaradi pomanjkanja podatkov o doseženih rezultatih glede financiranja izobraževanja; ponovno poudarja zavezo, potrjeno v novem Evropskem soglasju o razvoju, da se najmanj 20 % uradne razvojne pomoči EU nameni socialni vključenosti in človeškemu razvoju; |
| --- | --- |

21.

| 22. | izraža zadovoljstvo glede ciljev in rezultatov tematskega programa, namenjenega organizacijam civilne družbe in lokalnim organom, ter poziva, naj se ohranijo v prihodnjih instrumentih; vendar je globoko zaskrbljen, ker se v fazi načrtovanja in izvajanja programov vse manj prostora namenja organizacijam civilne družbe in lokalnim oblastem, in poziva k okrepitvi vloge teh organov, med drugim kot ponudnikov storitev, pa tudi bolj prilagojene oblike sodelovanja in bolj strateški pristop; poudarja, da je razvoj teh držav mogoče v celoti doseči le s sodelovanjem legitimnih lokalnih organov; |
| --- | --- |

22.

| 23. | spodbuja Komisijo, naj izvaja politike, ki spodbujajo vključevanje afriške diaspore kot ključne interesne skupine za razvoj;
  Evropski razvojni sklad |
| --- | --- |

23.

Evropski razvojni sklad

| 24. | ugotavlja, da je imel Evropski razvojni sklad pomembno vlogo pri obravnavanju izkoreninjenja revščine in doseganju ciljev trajnostnega razvoja; zaveda pa se, da so dokazi o napredku šibkejši na regionalni ravni in da Evropski regionalni sklad v svojih nacionalnih in regionalnih programih sodelovanja ter programih sodelovanja znotraj držav AKP ni enakomerno vzpostavil trdnih sinergij in skladnosti; |
| --- | --- |

24.

| 25. | obžaluje, da vmesni pregled ni zajemal mirovne pomoči za Afriko, ki že več let ni bila ustrezno ocenjena; meni, da je v časih, ko se vedno večji politični poudarek namenja povezavi med varnostjo in razvojem, bistvenega pomena oblikovanje politik, ki je podprto z dokazi; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pozdravlja, da se je Evropski razvojni sklad v hitro spreminjajočem se okolju izkazal za ustreznega svojemu namenu zaradi krajšega cikla načrtovanja, poenostavljenih postopkov in izboljšanega upravljanja proračuna; ugotavlja pa, da še vedno ni v celoti prilagojen spremenjenemu okviru in da so postopki še vedno nekoliko togi in obremenjujoči; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ugotavlja, da se zaradi zelo različnih potreb in vrst skupin držav AKP ter čezmorskih držav in ozemelj, ki jih zajema Evropski razvojni sklad, odpirajo vprašanja glede enega pristopa, ki bi ustrezal vsem, s katerim se določi izbor postopkov in načinov, ter nazadnje glede ozemeljske veljavnosti Evropskega razvojnega sklada; opozarja na potrebo po novem in resničnem partnerstvu med enakimi, glavna pozornost pa bi morala biti namenjena človekovim pravicam; |
| --- | --- |

27.

| 28. | je seznanjen, da se je Evropski razvojni sklad soočal s pritiski glede obravnavanja vse večjega števila političnih zahtev, kot sta varnost in migracija, ki jih je težko uskladiti z njegovimi temeljnimi vrednotami in načeli razvojne politike in politike sodelovanja EU, zlasti izkoreninjenja revščine;
  Instrument za humanitarno pomoč |
| --- | --- |

28.

Instrument za humanitarno pomoč

| 29. | je zadovoljen, da je instrument za humanitarno pomoč dosegel svoj cilj zagotavljanja pomoči v izrednih razmerah na podlagi popolnega spoštovanja mednarodnega javnega prava in obenem zagotovil, da humanitarna pomoč ni instrumentalizirana ter da se spoštujejo načela človečnosti, nepristranskosti, nevtralnosti in neodvisnosti; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ugotavlja, da se je v zadnjih nekaj letih precej povečalo število humanitarnih kriz in nesreč, ki se obravnavajo z instrumentom za humanitarno pomoč, kar je privedlo do polne uporabe rezerve za nujno pomoč in potrebe po uporabi dodatnih sredstev, ter da se te razmere kratkoročno in srednjeročno najverjetneje ne bodo izboljšale zaradi vse večjega števila kriz na številnih področjih po vsem svetu; ugotavlja, da je zato treba bistveno povečati rezervo za nujno pomoč, vse razpoložljive vire pa uporabljati hitreje in bolj prilagodljivo; |
| --- | --- |

30.

| 31. | meni, da bi morali ljudje in skupnosti ostati glavni cilji in deležniki instrumenta za humanitarno pomoč ter da bi bilo treba v vseh okoliščinah sprejeti prožen in usklajen pristop, prilagojen razmeram, pri katerem se upoštevajo mnenja lokalnih vlad in oblasti ter lokalnih skupnosti in verskih organizacij, ki so dejavne na področju razvoja, ter akterjev civilne družbe; poudarja, da mnoge od teh organizacij, vključno z organizacijami diaspore v Evropi, opravljajo pomembno delo na več ključnih področjih in lahko zagotovijo dodano vrednost za humanitarno pomoč; |
| --- | --- |

31.

| 32. | opozarja, da je na seznamu Svetovne zdravstvene organizacije splav v nevarnih razmerah zapisan kot eden od petih glavnih vzrokov za smrtnost mater; opozarja na mednarodno razglašeno pravno podlago za pravico do spolnega in reproduktivnega zdravja in pravice žrtev spolnega nasilja in ljudi v konfliktih; |
| --- | --- |

32.

Priporočila za preostanek obdobja izvajanja

| 33. | poudarja, da bi se morali instrument za financiranje razvojnega sodelovanja, Evropski razvojni sklad in instrument za humanitarno pomoč izvajati ob upoštevanju novega mednarodnega političnega okvira in političnega okvira EU, vključno z agendo za trajnostni razvoj do leta 2030, Pariškim sporazumom o podnebnih spremembah, akcijsko agendo iz Adis Abebe in agendo za človečnost; |
| --- | --- |

33.

| 34. | opozarja, da je treba cilje trajnostnega razvoja doseči povsod po svetu s skupnimi prizadevanji in partnerstvom vseh mednarodnih akterjev, tudi držav v razvoju in razvitih držav in mednarodnih organizacij; poudarja, da to na ravni Unije zahteva, da bodo notranje in zunanje politike oblikovane in se izvajale na skupen, skladen in usklajen način, v skladu z načeli skladnosti politik za razvoj); meni, da mora biti skladnost politik za razvoj zaradi medsebojne povezanosti notranjih in zunanjih politik EU pomemben dejavnik pri opredeljevanju in izvajanju instrumentov za zunanje financiranje ter sprejemanju drugih politik in instrumentov EU; vendar meni, da bi bilo treba splošno skladnost med instrumenti še izboljšati, zlasti z izboljšanjem skladnosti in usklajevanja med geografskimi in tematskimi programi ter z boljšim usklajevanjem in dopolnjevanjem z drugimi politikami EU; |
| --- | --- |

34.

| 35. | izraža zaskrbljenost, da bi se lahko države z višjim srednjim dohodkom, ki so napredovale zaradi Evropskega razvojnega sklada in instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja, soočile z vrzeljo v financiranju, zaradi katere bi postale ranljive; poziva Komisijo, naj preuči posledice in razmisli o ukrepih za preprečevanje negativnih učinkov ter naj državam z višjimi srednjimi dohodki olajša dostop do instrumentov za zunanje financiranje, ki bodo prilagojeni njihovim potrebam, da bi zlasti okrepili prizadevanja za krepitev dobrega upravljanja s pomočjo boja proti korupciji, davčnim utajam in nekaznovanju, zagotovili spoštovanje pravne države ter svobodne in poštene volitve, enak dostop do pravnega varstva in odpravo institucionalnih pomanjkljivosti; priznava delo, ki je bilo na tem področju opravljeno v programu EUROsociAL; vendar poudarja, da je treba dati prednost dodelitvi subvencij za najmanj razvite države (LDC), ki so nagnjeni k nestabilnosti, se soočajo z znatnimi strukturnimi ovirami za trajnostni razvoj in so zato močno odvisne od mednarodnega javnega financiranja; |
| --- | --- |

35.

| 36. | meni, da bi morali instrumenti za zunanje financiranje še naprej podpirati organizacije civilne družbe na ravni EU in lokalne organizacije civilne družbe, lokalne in regionalne vlade ter lokalne oblasti v partnerskih državah ter njihova partnerstva z evropskimi lokalnimi in regionalnimi vladami, ter sistematično olajšati njihovo dejavno sodelovanje v dialogih z več deležniki o politikah EU in vseh postopkih načrtovanja v vseh instrumentih; meni tudi, da bi morala EU spodbujati vlogo organizacij civilne družbe kot nadzornikov v EU in zunaj nje ter podpirati reforme za decentralizacijo v partnerskih državah; v zvezi s tem pozdravlja namero Komisije, da poglobi in utrdi tekoča prizadevanja za vzpostavitev partnerstev in dialoga s civilno družbo, ki je dejavna na področju razvoja, in da okrepi dialog z mrežami organizacij civilne družbe in njihovo vključevanje v oblikovanje politik in postopke odločanja EU; opozarja, da bi EU morala podpreti utrjevanje demokracije s prepoznavanjem mehanizmov za podpiranje dejavnosti organizacij v tretjih državah, da bi prispevala k stabilizaciji in izboljšanju institucionalnih standardov za upravljanje javnih dobrin; |
| --- | --- |

36.

| 37. | potrjuje, da je odločen spremljati izpolnjevanje zavez EU glede zagotavljanja stalne podpore človekovemu razvoju, da bi se v skladu s cilji trajnostnega razvoja izboljšalo življenje ljudi; opominja, da bi bilo treba v primeru instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja nameniti najmanj 20 % pomoči osnovnim socialnim storitvam, s poudarkom na zdravju in izobraževanju, ter sekundarnemu izobraževanju; je zato zaskrbljen, da v času, ko še vedno obstaja dvom, ali bo dosežen cilj 20 % za človekov razvoj, Komisija preusmerja sredstva od človekovega razvoja v naložbe; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva k strogemu spoštovanju osnovnih pogojev, ki omogočajo učinkovito uporabo proračunske podpore in bolj sistematično spremljanje tega načina pomoči v partnerskih državah, da bi izboljšali odgovornost, preglednost, učinkovitost pomoči ter uskladitev proračunske podpore z njenimi cilji; |
| --- | --- |

38.

| 39. | svari pred neprimerno uporabo skrbniških skladov, ki ogroža specifičnost politike razvojnega sodelovanja EU; vztraja, da naj bi jih uporabili le, če je zagotovljena njihova dodana vrednost v primerjavi z drugimi načini pomoči, zlasti v izrednih razmerah, in da bi morala biti njihova uporaba vedno povsem v skladu z načeli učinkovitosti pomoči in glavnim ciljem razvojne politike, to pa je izkoreninjenje revščine; je zaskrbljen, ker so prispevki držav članic in drugih donatorjev v skrbniške sklade nižji od pričakovanj, kar ima negativne posledice za njihovo učinkovitost; želi spomniti na potrebo po parlamentarnem nadzoru nad temi sredstvi; je resno zaskrbljen zaradi ugotovitev vrednotenja ERS v zvezi z uspešnostjo skrbniškega sklada EU za Afriko; |
| --- | --- |

39.

| 40. | opozarja, da mora Komisija zagotoviti preglednost pri uporabi skrbniških skladov, med drugim tako, da Parlamentu redno zagotovi posodobljene informacije in ga v skladu z veljavno zakonodajo EU primerno vključi v ustrezne strukture upravljanja; poleg tega opozarja, da morajo skrbniški skladi uporabljali širok razpon načel učinkovitosti razvoja, da bi morali biti skladni z dolgoročnimi razvojnimi prednostnimi nalogami, načeli in vrednotami, nacionalnimi strategijami in strategijami držav EU ter drugimi ustreznimi instrumenti in programi, in da bi morali vsaki dve leti objaviti poročilo o spremljanju skladnosti s temi zahtevami; ponovno poudarja, da je namen nujnega skrbniškega sklada EU za Afriko odpraviti temeljne vzroke migracij s spodbujanjem odpornosti, gospodarskih priložnosti, enakih možnosti, varnosti in razvoja; |
| --- | --- |

40.

| 41. | opozarja, da se proračun za zunanje delovanje EU nenehno uporablja in dopolnjuje, pri čemer se v celoti izkoristijo vsa razpoložljiva sredstva, da bi obravnavali vse številčnejše krize; meni, da morajo biti instrumenti za zunanje financiranje zaradi številnih kriz in negotovost dovolj prožni, da se lahko hitro prilagodijo spreminjajočim se prednostnim nalogam in nepredvidenim dogodkom ter hitro dosegajo rezultate na terenu; zato priporoča pametno uporabo rezervnih ali neporabljenih sredstev instrumentov za zunanje financiranje, večjo prožnost pri večletnem načrtovanju, ustrezno kombinacijo načinov financiranja in večjo poenostavitev na ravni izvajanja; vseeno opozarja, da večje prožnosti ne bi smeli doseči na račun učinkovitosti in predvidljivosti pomoči ter dolgoročnih geografskih in tematskih prednostnih nalog ali zavez za nadaljevanje reform v partnerskih državah; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva Komisijo, naj instrument za humanitarno pomoč izvaja na način, ki bo skladen z humanitarnimi načeli, zavezami, sprejetimi v okviru velikega dogovora na svetovnem humanitarnem vrhu, in sklepi Evropskega računskega sodišča iz posebnega poročila št. 15/2016 (14); poziva Komisijo, naj zlasti poveča preglednost strateškega načrtovanja in postopka izbora financiranja, nameni ustrezno pozornost stroškovni učinkovitosti ukrepov, ne da bi pri tem ogrozila cilje humanitarne pomoči in pripravljenost pomagati najranljivejšim in ob ohranjanju zmogljivosti za pomoč iz humanitarnih razlogov, tako da se doseže najbolj ranljive in deluje tam, kjer so potrebe najbolj pereče, izboljša spremljanje med izvajanjem, dodeli več sredstev nacionalnim in lokalnim reševalcem, zmanjša birokracijo z uskladitvijo zahtev glede poročanja ter zagotovi večletne strategije, načrtovanje in financiranje, da bi s tem zagotovila bolj predvidljiv, prožen, hiter in stalen humanitarni odziv; |
| --- | --- |

42.

| 43. | vztraja, da je treba humanitarno pomoč še naprej dodeljevati skupinam prebivalcev na kriznih območjih, in da bi morali imeti humanitarni akterji neoviran dostop do žrtev na konfliktnih območjih in v nestabilnih državah, da bi jim omogočili izvajanje njihovih dejavnosti; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo instrument za humanitarno pomoč poleg takojšnjega odziva na humanitarne krize, skupaj in komplementarno z instrumentom za financiranje razvojnega sodelovanja in Evropskim razvojnim skladom ter ob upoštevanju povezave med humanitarnim delovanjem in razvojem, krepil odpornost na prihodnje pretrese s spodbujanjem zgodnjega opozarjanja ter preventivnih strategij in struktur, zagotavljal dolgoročne koristi trajnostnega razvoja v skladu s potrebo po povezovanju pomoči, rehabilitacije in razvoja, ter se še naprej osredotočal na pozabljene krize ob polnem spoštovanju načela, da nihče ne bo zapostavljen; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ugotavlja, da je treba izboljšati dopolnjevanje med razvojnimi instrumenti in instrumentom za humanitarno pomoč, zlasti v okviru povezave med humanitarnim delovanjem in razvojem, novega strateškega pristopa k odpornosti in zavezi EU za zmanjševanje tveganja nesreč in pripravljenost nanje, ne da bi spodkopavali njihove cilje in mandate; |
| --- | --- |

45.

| 46. | želi spomniti, da razvoj dopolnjuje humanitarno pomoč s ciljem preprečevanja pretresov in kriz; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva k priznanju posebnosti humanitarne pomoči v proračunu EU, ki vključuje potrebo po zagotovitvi rezerve za nujno pomoč kot prožnega instrumenta za odziv na nove krize z ustreznimi sredstvi; |
| --- | --- |

47.

| 48. | meni, da bi morale biti delegacije EU bolj vključene v oblikovanje programov razvojnega sodelovanja v okviru različnih instrumentov za zunanje financiranje, ki jih upravljajo; meni, da bi tako lahko izboljšali dopolnjevanje in sinergije ter povečali usklajevanje s potrebami in odgovornostjo držav partneric |
| --- | --- |

48.

| 49. | vztraja, da bi bilo treba na sedežu Komisije in Evropske službe za zunanje delovanje ter v delegacijah EU zagotoviti ustrezne človeške vire, tako z vidika številčnosti kot z vidika strokovnega znanja o razvojni in humanitarni pomoči; |
| --- | --- |

49.

| 50. | je nezadovoljen zaradi zelo kratkega roka, ki ga ima Parlament za nadzor pripravljanja izvedbenih ukrepov v okviru instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja; poziva Komisijo, naj do decembra 2018 spremeni poslovnik instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja in odborov za humanitarno pomoč, da bosta Parlament in Svet imela več časa za ustrezno izvajanje svojih nadzornih pooblastil; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj okrepita in izboljšata sodelovanje donatorjev prek skupnega oblikovanja in izvajanja programov z drugimi državami članicami in donatorji, usklajeno z nacionalnimi razvojnimi programi držav partneric ter z vodstvom in usklajevanjem delegacij EU; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva, naj se Parlamentu omogoči večji politični nadzor nad programskimi dokumenti 11. Evropskega razvojnega sklada, s čimer bi okrepili preglednost in odgovornost; |
| --- | --- |

52.

Priporočila za arhitekturo instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja in Evropskega razvojnega sklada po letu 2020 ter prihodnje izvajanje instrumenta za humanitarno pomoč

| 53. | ponovno poudarja avtonomijo razvojne in humanitarne politike EU, ki temeljita na posebni pravni podlagi iz Pogodb ter določata posebne vrednote in cilje, ki in ne bi smeli biti podrejeni geopolitični strategiji EU ter bi morali biti usklajeni z načeli razvojne učinkovitosti in, v premeru humanitarna pomoči, načeli človečnosti, nepristranskosti, nevtralnosti in neodvisnosti; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poudarja, da je absolutno nujno ohraniti ločevanje instrumentov razvojne in humanitarne pomoči, ki spoštujejo ključna razvojna načela, ob upoštevanju rezultatov ocen Evropskega razvojnega sklada in instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja glede pomanjkanja partnerstva in grožnje osrednjemu cilju zmanjšanja revščine v okviru preusmeritve prednostnih nalog politike; |
| --- | --- |

54.

| 55. | želi spomniti, da je za evropski razvojni sklad, instrument za financiranje razvojnega sodelovanja in instrument humanitarne pomoči značilno pozitivno izvrševanje proračuna in da so ti instrumenti ključni za izkazovanje mednarodne solidarnosti, pri čemer prispevajo k verodostojnosti EU na svetovnem prizorišču; meni, da bi bilo treba ne glede na morebitne strukturne spremembe ali združitve v zvezi s temi instrumenti, tudi z morebitno vključitvijo evropskega razvojnega sklada v proračun, povečati skupne odobritve v naslednjem večletnem finančnem okviru, pri čemer ne bi smeli omiliti meril za uradno razvojno pomoč, pa tudi, da bi morala prihodnja struktura instrumentov za zunanje financiranje pregledneje vključevati skrbniške sklade in instrumente, temelječe na ključnih načelih demokratične odgovornosti in razvojne učinkovitosti, ter morebitno nadaljevanje načrta za zunanje naložbe na podlagi njegove ocene, ki dokazuje njegovo razvojno dodatnost ter vpliv na človekove pravice, družbo in okolje; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poziva Svet, Komisijo in Evropsko investicijsko banko, naj s Parlamentom sklenejo medinstitucionalni sporazum o preglednosti, odgovornosti in parlamentarnem nadzoru na podlagi načel politike, določenih v novem evropskem soglasju o razvoju, ob upoštevanju premika v načinih pomoči z neposrednih nepovratnih sredstev na skrbniške sklade in kombinirano financiranje, tudi prek Evropskega sklada za trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poudarja pozitivno podobo, ki jo ima mednarodna skupnost o EU kot kooperativnem svetovnem akterju, pri čemer pa vendarle obstaja tveganje, da bo podoba dobila madeže zaradi birokracije in zamud; meni, da to prispeva k mehki moči EU v mednarodnih odnosih, za kar je potrebna trdna in avtonomna razvojna politika po letu 2020 z različnimi razvojnimi instrumenti; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poudarja, da bi morali zmanjšanje in, dolgoročno, izkoreninjenje revščine skupaj z izvajanjem ciljev razvojne politike in Pariškega sporazuma ter zaščito globalnih dobrin, prispevati k prednostnim ciljem razvojne politike EU in njenih instrumentov, pri čemer bi bilo treba posebno pozornost nameniti najbolj ogroženim; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poudarja, da bi bilo treba arhitekturo instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja in Evropskega razvojnega sklada ter izvajanje instrumenta za humanitarno pomoč v obdobju po letu 2020 uskladiti z mednarodnimi zavezami EU, tudi z agendo za trajnostni razvoj do leta 2030 in cilji trajnostnega razvoja, Pariškim sporazumom ter okvirom politike EU, vključno z Evropskim soglasjem o razvoju, novo globalno strategijo za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije, ter Evropskim soglasjem o humanitarni pomoči; |
| --- | --- |

59.

| 60. | meni, da bi morala arhitektura novih instrumentov za zunanje financiranje upoštevati dokazano dobro delovanje obstoječih instrumentov za zunanje financiranje, upravičenost do uradne razvojne pomoči ter potrebo po doseganju ciljev trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

60.

| 61. | meni, da agenda za trajnostni razvoj do leta 2030 in svetovna razsežnost številnih ciljev trajnostnega razvoja zahtevajo nov politični pristop, pri katerem si bodo morali vsi politični akterji, od držav v razvoju do razvitih držav, prizadevati za doseganje ciljev trajnostnega razvoja prek doslednih in usklajenih notranjih in zunanjih politik, ter meni, da bodo na tem področju osrednjega pomena novi instrumenti za zunanje financiranje za po letu 2020 ter novo evropsko soglasje o razvoju; |
| --- | --- |

61.

| 62. | je prepričan o pomembnosti spodbujanja pristopa k razvoju ki temelji na človekovih pravicah in načelih, s čimer se po vsem svetu spodbujajo demokratična načela, temeljne vrednote in človekove pravice; poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj ustrezno povežeta pomoč v okviru instrumentov za zunanje financiranje in političnega dialoga, tako na dvostranski ravni kot v okviru regionalnih in svetovnih organizacij, da bi spodbujali ta načela, vrednote in pravice; |
| --- | --- |

62.

| 63. | meni, da je bistvenega pomena v vse razvojne politike horizontalno in medsektorsko vključevati varstvo okolja in možnosti, ki jih nudijo okoljske politike; obžaluje nezadosten napredek pri vključevanju demokracije, človekovih pravic in enakosti spolov; poziva tudi, naj se zaveze Pariškega sporazuma v celoti odražajo v prihodnjih instrumentih in programih, spremlja pa naj jih ustrezen nadzor; zato meni, da bi moral boj proti podnebnim spremembam dobivati vedno večji pomen v okviru razvojnega sodelovanja; |
| --- | --- |

63.

| 64. | meni, da je treba pregledati pridobljene izkušnje, da bi ugotovili pomanjkljivosti in izboljšali usklajevanje finančnih instrumentov EU za zunanje financiranje s finančnimi instrumenti drugih mednarodnih institucij, da bi ustvarili sinergije in kar najbolj povečali učinek instrumentov financiranja v državah v razvoju; |
| --- | --- |

64.

| 65. | meni, da je treba sedanje stopnje uradne razvojne pomoči EU v prihodnji arhitekturi instrumentov za zunanje financiranje po letu 2020 povečati in oblikovati jasni časovni načrt, da bo EU lahko izpolnila svoje skupne zaveze, da bo 0,7 % bruto nacionalnega dohodka dodelila uradni razvojni pomoči in da bo 0,2 % uradne razvojne pomoči/bruto nacionalnega dohodka namenila najmanj razvitim državam; v zvezi s tem pozdravlja sporočilo Komisije o novem večletnem finančnem okviru; opozarja države članice, da morajo spoštovati njihove zaveze, da bodo prispevale 0,7 % njihovega BND v uradno razvojno pomoč; želi spomniti, da je treba izvajati priporočila Odbora za razvojno pomoč pri Organizaciji za gospodarsko sodelovanje in razvoj glede doseganja 86-odstotnega povprečnega deleža subvencij v skupni uradni razvojni pomoči; |
| --- | --- |

65.

| 66. | meni, da bi morala arhitektura instrumentov za zunanje financiranje brez poseganja v večjo prožnost in/ali rezerve po letu 2020 še naprej zagotavljati mešanico geografskih in tematskih večletnih programov, kar bi omogočalo razvojne ukrepe na različnih ravneh; meni, da je podpora regionalnega sodelovanja in vključevanja partnerskih držav pomemben dejavnik, ki je potreben za izkoreninjenje revščine in spodbujanje dolgoročnega trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

66.

| 67. | poudarja, da morajo zunanji razvojni ukrepi EU temeljiti na ustrezno uravnoteženi kombinaciji prožnosti in predvidljivosti razvojne pomoči ter zadostnega financiranja; hkrati priznava, da je predvidljivost razvojne pomoči mogoče doseči med drugim z dobro delujočimi sistemi zgodnjega opozarjanja, predvsem v najbolj ranljivih in najmanj odpornih državah; |
| --- | --- |

67.

| 68. | meni, da bi se lahko sredstva med cilji in za spreminjajoče se prednostne naloge v okviru instrumenta prerazporedila le na podlagi dejanskih potreb partnerskih držav, pri čemer prerazporeditev ne bi smela ogroziti načel in ciljev instrumenta, potekala pa bi lahko ob ustrezni vključenosti organa za spremljanje; poziva zlasti k jasnemu razlikovanju med sredstvi, upravičenimi do uradne razvojne pomoči, in drugimi sredstvi, ki do te pomoči niso upravičena; odločno zavrača prerazporeditev sredstev, namenjenih dejavnostim, ki jih določi Odbor za razvojno pomoč Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj in se ne morejo šteti za uradno razvojno pomoč; poudarja, da je treba to zaščititi s cilji uradne razvojne pomoči v predpisih o instrumentih za zunanje financiranje; |
| --- | --- |

68.

| 69. | meni, da bi morala arhitektura instrumentov za zunanje financiranje po letu 2020 vključevati več meril, strogo omejeno namenjanje sredstev in zaveze glede vključevanja, da bi se zagotovilo dovolj sredstev za ključne prednostne naloge; |
| --- | --- |

69.

| 70. | meni, da bi se morale nepredvidene potrebe kriti iz večjih varnostnih rezerv v različnih instrumentih za zunanje financiranje in da bi bilo treba neporabljena ali sproščena sredstva, povezana z danim letom, prerazporediti v varnostne rezerve za naslednje leto; |
| --- | --- |

70.

| 71. | opozarja, da je treba v skladu s pozivom iz evropskega soglasja o humanitarni pomoči ohraniti čvrst in neodvisen instrument za humanitarno pomoč; meni, da bi bilo treba vzdrževati ločeno rezervo, posebej namenjeno humanitarni pomoči, in da bi bilo treba upoštevati dejstvo, da se zaradi vse večjih potreb po vsem svetu v sedanjem večletnem finančnem okviru rezerva za nujno pomoč stalno uporablja; opozarja, da Parlament sicer vedno znova priznava prizadevanja Komisije pri odzivih na vse večje izzive, vendar tudi redno poudarja, da je treba finančna sredstva za humanitarno pomoč povečati, in vztraja, da je treba zmanjšati vse večjo razliko med zavezami in plačili ter povečati učinkovitost in odzivnost humanitarne in razvojne pomoči, ki je na voljo v proračunu EU; |
| --- | --- |

71.

| 72. | poudarja, da se nobena prednost v smislu finančne prožnosti in poenostavitve ne bi smela uresničiti na račun manjše zmogljivosti sozakonodajalca za spremljanje in nadzor, kar bi ogrozilo načeli odgovornosti in preglednosti; poudarja potrebo po preglednosti meril za dodeljevanje sredstev iz skladov in v vseh fazah načrtovanja programov; meni, da bi morala biti arhitektura novih instrumentov za zunanje financiranje prožna in sodobna in bi morala omogočati optimizacijo sredstev in doseganje rezultatov na področju razvoja partnerskih držav; |
| --- | --- |

72.

| 73. | poudarja, da bi morala finančna prožnost v novih instrumentih za zunanje financiranje veljati tudi za prožnost znotraj države za dodelitev majhnih nepovratnih sredstev lokalnim organizacijam civilne družbe, podjetjem in podjetnikom na diskrecijski osnovi; meni, da bi morala Komisija pregledati sedanje revizijske zahteve v zvezi z razvojno pomočjo, da bi omogočila povečan profil tveganja za majhna nepovratna sredstva znotraj države; |
| --- | --- |

73.

| 74. | poudarja, da razvojna politika in humanitarni cilji ne bi smeli biti podrejeni varnostnim ciljem držav donatoric in EU ali mejnemu nadzoru in upravljanju migracijskih tokov; v tem smislu meni, da bi se morala uradna razvojna pomoč uporabljati zlasti za zmanjšanje revščine ter da se zato ukrepi in programi, ki so v skladu z nacionalnimi varnostnimi interesi držav donatoric, ne bi smeli financirati s sredstvi za razvoj; meni, da je hkrati treba podpirati odpornost partnerskih držav, da bi ustvarili ugodne pogoje za trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

74.

| 75. | meni, da je treba v prihodnjem večletnem finančnem okviru odhodke za doseganje notranjih ciljev EU iz naslova migracij, azila in notranje varnosti ločiti od odhodkov, namenjenih podpori novega Evropskega soglasja o razvoju; meni, da bi z združitvijo teh dveh ločenih postavk tvegali dodatno instrumentalizacijo pomoči EU in jo naredili odvisno od sodelovanja na področju migracij; |
| --- | --- |

75.

| 76. | v tem kontekstu predlaga da se z razvojno pomočjo dodatno okrepita družbena in državna odpornost in da se več finančnih in političnih sredstev nameni preprečevanju konfliktov, pripravljenosti na nesreče ter zgodnje ukrepanje pred konflikti in naravnimi nesrečami; |
| --- | --- |

76.

| 77. | poziva Komisijo, naj dodelitve finančnih sredstev partnerskim državam in načine sodelovanja ne temelji izključno na BDP, temveč na široki paleti meril, ob upoštevanju vključujočega človekovega razvoja, človekovih pravic in ravni neenakosti; |
| --- | --- |

77.

| 78. | ponavlja poziva, naj bo vključitev Evropskega razvojnega sklada v proračun glavno orodje za zagotavljanje usklajenosti med razvojno politiko in drugimi politikami EU, da bi okrepili proračunski nadzor Parlamenta; ponovno poudarja, da bi vključitev Evropskega razvojnega sklada v proračun imela prednosti, kot sta večja demokratična legitimnost in nadzor instrumenta, izboljšala absorpcijsko sposobnost, okrepila prepoznavnost in preglednost, kar bo povečalo jasnost glede porabe EU na tem področju, ter povečala učinkovitost in razvojno uspešnost razvojne pomoči EU; želi spomniti, da so parlamentarne razprave o razvojni politiki v pomoč državljanom pri izvajanju porabe sredstev EU za razvojno pomoč; |
| --- | --- |

78.

| 79. | poudarja, da bi morala vključitev Evropskega razvojnega sklada v proračun spremljati jamstva za preprečitev prenosa sredstev prejšnjih Evropskih razvojnih skladov na druge proračunske postavke in da bi bilo treba pri tem upoštevati donatorje iz tretjih držav; poleg tega poudarja, da bi mirovna pomoč za Afriko morala ostati zunaj proračuna EU in v okviru namenskega instrumenta instrumenta; |
| --- | --- |

79.

| 80. | poudarja, da bi moralo vključitev Evropskega razvojnega sklada v proračun spremljati sorazmerno povišanje dogovorjene zgornje meje proračuna EU, da ne bi zmanjšali finančne obveznosti EU do držav AKP ali na splošno zmanjšali razvojne pomoči EU v večletnem finančnem okviru po letu 2020; |
| --- | --- |

80.

| 81. | meni, da je odprta narava instrumenta za humanitarno pomoč prinesla pozitivne rezultate; zato priporoča, naj se ohranijo ločeni instrumenti in proračuni za humanitarne in razvojne ukrepe ter trdne strateške povezave med obema področjema; |
| --- | --- |

81.

| 82. | poudarja, da je treba okrepiti demokratično legitimnost arhitekture po letu 2020 ter ponovnem razmisliti o postopku odločanja; poudarja, da bi morala sozakonodajalca v tej novi arhitekturi po letu 2020 imeti pooblastila, da v celoti izvajata svojo nadzorno pristojnost na pravni in politični ravni, vzdolž faz oblikovanja, sprejemanja in izvajanja instrumentov in njihovih izvedbenih programov; poudarja, da je treba omogočiti dovolj časa za to; |
| --- | --- |

82.

| 83. | meni, da bi bilo treba v celoti izkoristiti potencial za sodelovanje z državami članicami pri oblikovanju in izvajanju razvojnih programov, zlasti s skupnim načrtovanjem programov ter na podlagi nacionalnih razvojnih programov in v skladu z njimi; |
| --- | --- |

83.

| 84. | poziva k vmesni oceni in pregledu arhitekture instrumentov za zunanje financiranje po letu 2020, da se dodatno izboljša njihovo upravljanje, preuči načine, kako doseči večjo skladnost in poenostavitev, ter zagotovi nadaljnjo ustreznost in usklajenost z načeli učinkovitega razvoja; poziva k polni udeležbi deležnikov v tem postopku; |
| --- | --- |

84.

o

o o

| 85. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko in Komisiji. |
| --- | --- |

85.

---

(1)  UL L 317, 15.12.2000, str. 3.

(2)  UL L 344, 19.12.2013, str. 1.

(3)  UL L 163, 2.7.1996, str. 1.

(4)  UL L 347, 20.12.2013, str. 884.

(5)  UL L 58, 3.3.2015, str. 1.

(6)  UL L 58, 3.3.2015, str. 17.

(7)  UL L 77, 15.3.2014, str. 44.

(8)  UL C 25, 30.1.2008, str. 1.

(9)  UL C 210, 30.6.2017, str. 1.

(10)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0437.

(11)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0337.

(12)  UL C 86, 6.3.2018, str. 2.

(13)  UL C 208, 10.6.2016, str. 25.

(14)  Evropsko računsko sodišče, posebno poročilo št. 15/2016 „Ali je Komisija uspešno upravljala humanitarno pomoč prebivalstvu na območju afriških Velikih jezer, ki so ga prizadeli konflikti?“, 4. julij 2016.

---

| 18.11.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 390/46 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 390/46

---

P8_TA(2018)0104

Krepitev vzdržnosti zadolževanja v državah v razvoju

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2018 o krepitvi vzdržnosti zadolževanja v državah v razvoju (2016/2241(INI))

(2019/C 390/06)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju poglavja o dolgu in vzdržnosti dolga agende za ukrepanje iz Adis Abebe (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poglavja o dolgu in vzdržnosti dolga agende za ukrepanje iz Adis Abebe (1),

| — | ob upoštevanju poročil generalnega sekretarja Organizacije združenih narodov (OZN) z dne 22. julija 2014, 2. avgusta 2016 in 31. julija 2017 o vzdržnosti zunanjega dolga in razvoju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil generalnega sekretarja Organizacije združenih narodov (OZN) z dne 22. julija 2014, 2. avgusta 2016 in 31. julija 2017 o vzdržnosti zunanjega dolga in razvoju,

| — | ob upoštevanju načel Konference OZN o trgovini in razvoju (UNCTAD) o odgovornem državnem najemanju in dajanju posojil, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju načel Konference OZN o trgovini in razvoju (UNCTAD) o odgovornem državnem najemanju in dajanju posojil,

| — | ob upoštevanju načrta UNCTAD za rešitve glede vzdržnosti dolga držav (april 2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju načrta UNCTAD za rešitve glede vzdržnosti dolga držav (april 2015),

| — | ob upoštevanju operativnih smernic skupine G20 o trajnostnem financiranju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju operativnih smernic skupine G20 o trajnostnem financiranju,

| — | ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN 68/304 z dne 9. septembra 2014 z naslovom Towards the establishment of a multilateral legal framework for sovereign debt restructuring processes (Na poti k vzpostavitvi večstranskega pravnega okvira za procese prestrukturiranja državnega dolga), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN 68/304 z dne 9. septembra 2014 z naslovom Towards the establishment of a multilateral legal framework for sovereign debt restructuring processes (Na poti k vzpostavitvi večstranskega pravnega okvira za procese prestrukturiranja državnega dolga),

| — | ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN 69/319 z dne 10. septembra 2015 o temeljnih načelih za procese prestrukturiranja državnega dolga, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN 69/319 z dne 10. septembra 2015 o temeljnih načelih za procese prestrukturiranja državnega dolga,

| — | ob upoštevanju vodilnih načel o zunanjem dolgu in človekovih pravicah, ki jih je pripravil visoki komisar OZN za človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vodilnih načel o zunanjem dolgu in človekovih pravicah, ki jih je pripravil visoki komisar OZN za človekove pravice,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. maja 2015 o financiranju za razvoj (2), zlasti odstavkov 10, 26, 40, 46 in 47, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. maja 2015 o financiranju za razvoj (2), zlasti odstavkov 10, 26, 40, 46 in 47,

| — | ob upoštevanju poročil raziskovalne in svetovalne skupine Global Financial Integrity, v katerih sta ocenjena obseg in sestava nezakonitih finančnih tokov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil raziskovalne in svetovalne skupine Global Financial Integrity, v katerih sta ocenjena obseg in sestava nezakonitih finančnih tokov,

| — | ob upoštevanju belgijskega zakona z dne 12. julija 2015 o boju proti dejavnostim mrhovinarskih skladov (Moniteur belge z dne 11. septembra 2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju belgijskega zakona z dne 12. julija 2015 o boju proti dejavnostim mrhovinarskih skladov (Moniteur belge z dne 11. septembra 2015),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj (A8-0129/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj (A8-0129/2018),

| A. | ker je reševanje težav z dolgovi držav v razvoju pomemben element mednarodnega sodelovanja in lahko prispeva k uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja v državah v razvoju; |
| --- | --- |

A.

ker je reševanje težav z dolgovi držav v razvoju pomemben element mednarodnega sodelovanja in lahko prispeva k uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja v državah v razvoju;

| B. | ker so za uresničitev ciljev trajnostnega razvoja v državah v razvoju potrebne velike naložbe, sedanja vrzel v financiranju na tem področju pa se ocenjuje na približno 2,5 bilijona ameriških dolarjev na leto (3); |
| --- | --- |

B.

ker so za uresničitev ciljev trajnostnega razvoja v državah v razvoju potrebne velike naložbe, sedanja vrzel v financiranju na tem področju pa se ocenjuje na približno 2,5 bilijona ameriških dolarjev na leto (3);

| C. | ker posojila predstavljajo enega od možnih virov financiranja razvoja; ker morajo biti posojila odgovorna in predvidljiva; ker morajo biti stroški njihovega najema v celoti kriti z donosom zadevnih naložb in ker je treba skrbno oceniti tveganja, povezana z zadolževanjem, ter sprejeti ukrepe za spoprijemanje z njimi; |
| --- | --- |

C.

ker posojila predstavljajo enega od možnih virov financiranja razvoja; ker morajo biti posojila odgovorna in predvidljiva; ker morajo biti stroški njihovega najema v celoti kriti z donosom zadevnih naložb in ker je treba skrbno oceniti tveganja, povezana z zadolževanjem, ter sprejeti ukrepe za spoprijemanje z njimi;

| D. | ker sta dolžniška kriza, ki je prizadela države v razvoju v 80-ih in 90-ih letih 20. stoletja, in obsežna kampanja za odpis dolga spodbudili Mednarodni denarni sklad (MDS) in Svetovno banko, da sta začela s pobudo za zelo revne in zadolžene države in večstransko pobudo za odpis dolga, da bi jim pomagala pri uresničevanju razvojnih ciljev tisočletja; |
| --- | --- |

D.

ker sta dolžniška kriza, ki je prizadela države v razvoju v 80-ih in 90-ih letih 20. stoletja, in obsežna kampanja za odpis dolga spodbudili Mednarodni denarni sklad (MDS) in Svetovno banko, da sta začela s pobudo za zelo revne in zadolžene države in večstransko pobudo za odpis dolga, da bi jim pomagala pri uresničevanju razvojnih ciljev tisočletja;

| E. | ker pobuda za zelo revne in zadolžene države (HIPC) ter večstranska pobuda za odpis dolga (MDRI) nista dovolj za končanje dolžniške krize; |
| --- | --- |

E.

ker pobuda za zelo revne in zadolžene države (HIPC) ter večstranska pobuda za odpis dolga (MDRI) nista dovolj za končanje dolžniške krize;

| F. | ker sta ti pobudi in skokovit dvig cen surovin okrepili finančni položaj številnih držav v razvoju in ker so izjemno nizke obrestne mere v času po finančni krizi leta 2008 ravno tako prispevale k vzdržnosti dolga; ker cene surovin od leta 2008 padajo; ker se je začela nova dolžniška kriza v osiromašenih državah, saj Mozambik, Čad, Kongo in Gambija ne morejo vračati dolga; |
| --- | --- |

F.

ker sta ti pobudi in skokovit dvig cen surovin okrepili finančni položaj številnih držav v razvoju in ker so izjemno nizke obrestne mere v času po finančni krizi leta 2008 ravno tako prispevale k vzdržnosti dolga; ker cene surovin od leta 2008 padajo; ker se je začela nova dolžniška kriza v osiromašenih državah, saj Mozambik, Čad, Kongo in Gambija ne morejo vračati dolga;

| G. | ker dolžniška kriza, ki jo sprožajo padajoče cene surovin in nestanovitni tokovi kapitala, predstavlja stalno grožnjo za vzdržnost dolga, zlasti v državah v razvoju, ki ostajajo odvisne od izvoza surovin; |
| --- | --- |

G.

ker dolžniška kriza, ki jo sprožajo padajoče cene surovin in nestanovitni tokovi kapitala, predstavlja stalno grožnjo za vzdržnost dolga, zlasti v državah v razvoju, ki ostajajo odvisne od izvoza surovin;

| H. | ker se je povečalo število držav v razvoju, ki jih MDS in Svetovna banka uvrščata v skupino tistih, katerih dolg ni vzdržen, ali pa predstavljajo visoko ali srednje tveganje, in ker danes že večina držav z nizkimi dohodki sodi v eno od teh skupin; |
| --- | --- |

H.

ker se je povečalo število držav v razvoju, ki jih MDS in Svetovna banka uvrščata v skupino tistih, katerih dolg ni vzdržen, ali pa predstavljajo visoko ali srednje tveganje, in ker danes že večina držav z nizkimi dohodki sodi v eno od teh skupin;

| I. | ker je po podatkih Mednarodnega denarnega sklada (MDS) povprečna stopnja zadolženosti v podsaharski Afriki močno poskočila s 34 % BDP leta 2013 na 48 % leta 2017; |
| --- | --- |

I.

ker je po podatkih Mednarodnega denarnega sklada (MDS) povprečna stopnja zadolženosti v podsaharski Afriki močno poskočila s 34 % BDP leta 2013 na 48 % leta 2017;

| J. | ker raven zadolženosti več držav, vključno z Etiopijo, Gano in Zambijo, dosega ali presega 50 % BDP in ker to predstavlja veliko dolžniško breme, če se upoštevajo nizke davčne osnove v večini afriških držav; |
| --- | --- |

J.

ker raven zadolženosti več držav, vključno z Etiopijo, Gano in Zambijo, dosega ali presega 50 % BDP in ker to predstavlja veliko dolžniško breme, če se upoštevajo nizke davčne osnove v večini afriških držav;

| K. | ker je od leta 2013 v državni porabi občutno porasel delež sredstev, namenjenih vračanju dolga, in ker se zato znatno zmanjšujejo možnosti za javne naložbe; |
| --- | --- |

K.

ker je od leta 2013 v državni porabi občutno porasel delež sredstev, namenjenih vračanju dolga, in ker se zato znatno zmanjšujejo možnosti za javne naložbe;

| L. | ker je v zadnjih letih prišlo do globokih sprememb v mednarodnem okolju, kar zadeva javni dolg, saj so začeli kot osrednji igralci nastopati zasebni vlagatelji in Kitajska; |
| --- | --- |

L.

ker je v zadnjih letih prišlo do globokih sprememb v mednarodnem okolju, kar zadeva javni dolg, saj so začeli kot osrednji igralci nastopati zasebni vlagatelji in Kitajska;

| M. | ker se je sestava dolga držav v razvoju spremenila, saj postaja vedno pomembnejša vloga zasebnih upnikov in komercialnih pogojev, povečala pa se je tudi izpostavljenost nestabilnosti finančnih trgov, kar vpliva na vzdržnost dolga; ker se z najemom kredita v nacionalni valuti izključi tveganje, povezano z menjalnimi tečaji, a je zaradi pomanjkanja nacionalnega kapitala to lahko neugodno ali neuresničljivo; |
| --- | --- |

M.

ker se je sestava dolga držav v razvoju spremenila, saj postaja vedno pomembnejša vloga zasebnih upnikov in komercialnih pogojev, povečala pa se je tudi izpostavljenost nestabilnosti finančnih trgov, kar vpliva na vzdržnost dolga; ker se z najemom kredita v nacionalni valuti izključi tveganje, povezano z menjalnimi tečaji, a je zaradi pomanjkanja nacionalnega kapitala to lahko neugodno ali neuresničljivo;

| N. | ker med grožnje vzdržnosti dolga sodijo padci v pogojih menjave, naravne nesreče in nesreče, ki jih povzroči človek, neugodne spremembe na mednarodnih finančnih trgih in njihova nestabilnost, pa tudi neodgovorno dajanje in najemanje posojil, slabo upravljanje javnih financ, zlorabe sredstev in korupcija; ker boljša mobilizacija notranjih virov nudi velike možnosti za izboljšanje vzdržnosti dolga; |
| --- | --- |

N.

ker med grožnje vzdržnosti dolga sodijo padci v pogojih menjave, naravne nesreče in nesreče, ki jih povzroči človek, neugodne spremembe na mednarodnih finančnih trgih in njihova nestabilnost, pa tudi neodgovorno dajanje in najemanje posojil, slabo upravljanje javnih financ, zlorabe sredstev in korupcija; ker boljša mobilizacija notranjih virov nudi velike možnosti za izboljšanje vzdržnosti dolga;

| O. | ker si je treba prizadevati za okrepitev zmogljivosti davčnih uprav in za prenos znanja v partnerske države; |
| --- | --- |

O.

ker si je treba prizadevati za okrepitev zmogljivosti davčnih uprav in za prenos znanja v partnerske države;

| P. | ker so načela UNCTAD o odgovornem državnem najemanju in dajanju posojil ter operativne smernice skupine G20 o trajnostnem financiranju koristni prispevki k vzpostavljanju normativnega okvira, a je treba najprej prepovedati neodgovorne prakse z uvedbo preglednih načel, zavezujočih in izvršljivih odvračilnih ukrepov ter sankcij, kjer so te upravičene; |
| --- | --- |

P.

ker so načela UNCTAD o odgovornem državnem najemanju in dajanju posojil ter operativne smernice skupine G20 o trajnostnem financiranju koristni prispevki k vzpostavljanju normativnega okvira, a je treba najprej prepovedati neodgovorne prakse z uvedbo preglednih načel, zavezujočih in izvršljivih odvračilnih ukrepov ter sankcij, kjer so te upravičene;

| Q. | ker vzdržnost dolga držav ni odvisna le od velikosti njihovega dolga, temveč tudi od eksplicitnih in implicitnih finančnih jamstev (pogojne obveznosti), ki so jih izdale, in drugih dejavnikov; ker javno-zasebna partnerstva pogosto vključujejo zagotavljanje jamstev in ker utegnejo biti pomembna tudi morebitna reševanja bank v prihodnosti; |
| --- | --- |

Q.

ker vzdržnost dolga držav ni odvisna le od velikosti njihovega dolga, temveč tudi od eksplicitnih in implicitnih finančnih jamstev (pogojne obveznosti), ki so jih izdale, in drugih dejavnikov; ker javno-zasebna partnerstva pogosto vključujejo zagotavljanje jamstev in ker utegnejo biti pomembna tudi morebitna reševanja bank v prihodnosti;

| R. | ker se analiza vzdržnosti dolga ne bi smela osredotočati zgolj na ekonomske vidike, kot so obeti prihodnje gospodarske rasti zadolžene države in njene sposobnosti odplačevanja dolga, temveč bi morala upoštevati tudi vpliv dolžniškega bremena na sposobnost države, da spoštuje vse človekove pravice; |
| --- | --- |

R.

ker se analiza vzdržnosti dolga ne bi smela osredotočati zgolj na ekonomske vidike, kot so obeti prihodnje gospodarske rasti zadolžene države in njene sposobnosti odplačevanja dolga, temveč bi morala upoštevati tudi vpliv dolžniškega bremena na sposobnost države, da spoštuje vse človekove pravice;

| S. | ker bi lahko vedno pogostejša uporaba javno-zasebnih partnerstev v državah v razvoju na podlagi načrta za zunanje naložbe EU in dogovora z Afriko skupine G20 prispevala k zadolženosti držav; ker vlagatelje v javno-zasebnih partnerstvih varujejo dvostranski sporazumi o naložbah, zlasti mehanizmi za reševanje sporov med vlagatelji in državo, ki so del teh sporazumov in vlagateljem omogočajo, da tožijo države gostiteljice; |
| --- | --- |

S.

ker bi lahko vedno pogostejša uporaba javno-zasebnih partnerstev v državah v razvoju na podlagi načrta za zunanje naložbe EU in dogovora z Afriko skupine G20 prispevala k zadolženosti držav; ker vlagatelje v javno-zasebnih partnerstvih varujejo dvostranski sporazumi o naložbah, zlasti mehanizmi za reševanje sporov med vlagatelji in državo, ki so del teh sporazumov in vlagateljem omogočajo, da tožijo države gostiteljice;

| T. | ker obstajajo podli dolgovi, ki so jih najeli režimi, da bi omogočili koruptivne prakse ali transakcije, in pri katerih gre za nezakonite operacije, s čimer so upniki seznanjeni, in ker ti dolgovi predstavljajo veliko breme za prebivalstvo, zlasti najbolj ranljivo; |
| --- | --- |

T.

ker obstajajo podli dolgovi, ki so jih najeli režimi, da bi omogočili koruptivne prakse ali transakcije, in pri katerih gre za nezakonite operacije, s čimer so upniki seznanjeni, in ker ti dolgovi predstavljajo veliko breme za prebivalstvo, zlasti najbolj ranljivo;

| U. | ker je preglednost posojil, ki jih najamejo vlade držav v razvoju, bistvenega pomena za zagotavljanje odgovornega dajanja posojil; ker je bila premajhna preglednost ključen dejavnik, ki je pripomogel k odobritvi posojil za Mozambik brez resnega preverjanja sposobnosti države, da jih vrne, nato pa so bila ta posojila skrita pred finančnimi trgi in prebivalstvom Mozambika; |
| --- | --- |

U.

ker je preglednost posojil, ki jih najamejo vlade držav v razvoju, bistvenega pomena za zagotavljanje odgovornega dajanja posojil; ker je bila premajhna preglednost ključen dejavnik, ki je pripomogel k odobritvi posojil za Mozambik brez resnega preverjanja sposobnosti države, da jih vrne, nato pa so bila ta posojila skrita pred finančnimi trgi in prebivalstvom Mozambika;

| V. | ker je podli dolg opredeljen kot dolg, ki ga ustvaril režim in je služil financiranju ukrepov, ki so bili v nasprotju z interesi državljanov države, upniki pa so bili s tem seznanjeni, in ker gre pri tem za osebni dolg ljudi na oblasti, ki so ga najeli pri upnikih, ki so posojilo odobrili ob tem, da so bili v celoti seznanjeni z namerami posojilojemalca; ker je potreben konsenz glede tega koncepta zaradi odločnega nasprotovanja nekaterih upnikov; |
| --- | --- |

V.

ker je podli dolg opredeljen kot dolg, ki ga ustvaril režim in je služil financiranju ukrepov, ki so bili v nasprotju z interesi državljanov države, upniki pa so bili s tem seznanjeni, in ker gre pri tem za osebni dolg ljudi na oblasti, ki so ga najeli pri upnikih, ki so posojilo odobrili ob tem, da so bili v celoti seznanjeni z namerami posojilojemalca; ker je potreben konsenz glede tega koncepta zaradi odločnega nasprotovanja nekaterih upnikov;

| W. | ker mobilizacijo notranjih virov ovirajo davčne utaje in škodljiva davčna konkurenca ter zlasti prenos dobičkov mednarodnih podjetij; ker je pobuda OECD za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmeritve dobička dobrodošel, a preslaboten odziv na ta pojav; ker je treba v okviru OZN ustanoviti medvladno telo za sodelovanje na davčnem področju, da se državam v razvoju omogoči enakopravno sodelovanje pri globalni reformi obstoječih mednarodnih davčnih pravil, kot je Parlament pozval v svoji resoluciji z dne 6. julija 2016 o davčnih stališčih in drugih ukrepih podobne narave ali s podobnim učinkom (4); |
| --- | --- |

W.

ker mobilizacijo notranjih virov ovirajo davčne utaje in škodljiva davčna konkurenca ter zlasti prenos dobičkov mednarodnih podjetij; ker je pobuda OECD za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmeritve dobička dobrodošel, a preslaboten odziv na ta pojav; ker je treba v okviru OZN ustanoviti medvladno telo za sodelovanje na davčnem področju, da se državam v razvoju omogoči enakopravno sodelovanje pri globalni reformi obstoječih mednarodnih davčnih pravil, kot je Parlament pozval v svoji resoluciji z dne 6. julija 2016 o davčnih stališčih in drugih ukrepih podobne narave ali s podobnim učinkom (4);

| X. | ker se ocenjuje, da nezakoniti finančni tokovi držav v razvoju in držav v vzponu znašajo bilijon ameriških dolarjev na leto ter nenehno izčrpavajo naravne vire teh držav, ki so zlasti potrebni za uresničitev ciljev trajnostnega razvoja; ker ti tokovi spodbujajo zadolževanje v tujini in dušijo zmožnosti odplačevanja dolgov; |
| --- | --- |

X.

ker se ocenjuje, da nezakoniti finančni tokovi držav v razvoju in držav v vzponu znašajo bilijon ameriških dolarjev na leto ter nenehno izčrpavajo naravne vire teh držav, ki so zlasti potrebni za uresničitev ciljev trajnostnega razvoja; ker ti tokovi spodbujajo zadolževanje v tujini in dušijo zmožnosti odplačevanja dolgov;

| Y. | ker je treba za uresničitev agende za leto 2030 in agende za ukrepanje iz Adis Abebe razmisliti o novih možnostih financiranja za cilje trajnostnega razvoja, kot je uvedba davka na finančne transakcije in davka na transakcije v tuji valuti; ker Banka za mednarodne poravnave ocenjuje, da bi bilo z davkom na transakcije v tuji valuti s stopnjo 0,1 % zlahka moč financirati cilje trajnostnega razvoja v vseh državah z nizkimi dohodki ter v državah z nižjimi srednjimi dohodki (5); |
| --- | --- |

Y.

ker je treba za uresničitev agende za leto 2030 in agende za ukrepanje iz Adis Abebe razmisliti o novih možnostih financiranja za cilje trajnostnega razvoja, kot je uvedba davka na finančne transakcije in davka na transakcije v tuji valuti; ker Banka za mednarodne poravnave ocenjuje, da bi bilo z davkom na transakcije v tuji valuti s stopnjo 0,1 % zlahka moč financirati cilje trajnostnega razvoja v vseh državah z nizkimi dohodki ter v državah z nižjimi srednjimi dohodki (5);

| Z. | ker se je treba spoprijeti z nezakonitimi finančnimi tokovi, da bi jih do leta 2030 povsem odpravili, med drugim z bojem proti izogibanju davkom in okrepitvijo mednarodnega sodelovanja z ukrepi za spodbujanje razkrivanja davčnih podatkov pristojnim organom ter z davčno preglednostjo v državah, iz katerih izvirajo, in državah, v katere se stekajo; |
| --- | --- |

Z.

ker se je treba spoprijeti z nezakonitimi finančnimi tokovi, da bi jih do leta 2030 povsem odpravili, med drugim z bojem proti izogibanju davkom in okrepitvijo mednarodnega sodelovanja z ukrepi za spodbujanje razkrivanja davčnih podatkov pristojnim organom ter z davčno preglednostjo v državah, iz katerih izvirajo, in državah, v katere se stekajo;

| AA. | ker se obstoječi postopek za primere neodplačevanja dolga za države v temelju razlikuje od postopka zaradi plačilne nesposobnosti za podjetja, ki sodijo v nacionalne jurisdikcije, saj ni določb o nepristranskem razsojanju pred sodiščem; ker kratkoročne kredite, ki se pogojujejo in se izplačujejo po tranšah, zagotavlja MDS, ki ima za nalogo, da skrbi za stabilnost mednarodnega finančnega sistema; ker pariški klub držav upnic odloča o odpisu dolga zgolj v primerih uradnih dvostranskih posojil njegovih članic; ker londonski klub zasebnih upnikov odloča zgolj o komercialnih bančnih posojilih svojih članov; ker ni stalnega foruma, kjer bi vsi upniki usklajeno odločali o prestrukturiranju dolga države, ki je zašla v dolžniško stisko; |
| --- | --- |

AA.

ker se obstoječi postopek za primere neodplačevanja dolga za države v temelju razlikuje od postopka zaradi plačilne nesposobnosti za podjetja, ki sodijo v nacionalne jurisdikcije, saj ni določb o nepristranskem razsojanju pred sodiščem; ker kratkoročne kredite, ki se pogojujejo in se izplačujejo po tranšah, zagotavlja MDS, ki ima za nalogo, da skrbi za stabilnost mednarodnega finančnega sistema; ker pariški klub držav upnic odloča o odpisu dolga zgolj v primerih uradnih dvostranskih posojil njegovih članic; ker londonski klub zasebnih upnikov odloča zgolj o komercialnih bančnih posojilih svojih članov; ker ni stalnega foruma, kjer bi vsi upniki usklajeno odločali o prestrukturiranju dolga države, ki je zašla v dolžniško stisko;

| AB. | ker MDS ostaja poglavitni forum za razpravljanje o vprašanjih, povezanih s prestrukturiranjem dolga držav, in ima velik vpliv pri EU in njenih državah članicah; |
| --- | --- |

AB.

ker MDS ostaja poglavitni forum za razpravljanje o vprašanjih, povezanih s prestrukturiranjem dolga držav, in ima velik vpliv pri EU in njenih državah članicah;

| AC. | ker mrhovinarski skladi, ki se usmerjajo v dolžnike v stiski in vmešavajo v postopke prestrukturiranja dolga, ne bi smeli prejemati pravne ali sodne podpore za svoje škodljivo delovanje in ker bi bilo treba v zvezi s tem dodatno ukrepati; |
| --- | --- |

AC.

ker mrhovinarski skladi, ki se usmerjajo v dolžnike v stiski in vmešavajo v postopke prestrukturiranja dolga, ne bi smeli prejemati pravne ali sodne podpore za svoje škodljivo delovanje in ker bi bilo treba v zvezi s tem dodatno ukrepati;

| AD. | ker je odpis dolga državam z nizkimi dohodki sicer zagotovil nove priložnosti, a je treba opozoriti, da gre za enkratno posredovanje za obnovitev vzdržnosti dolga, ki ne rešuje izvirnih vzrokov za kopičenje nevzdržnih dolgov, in ker je treba prednostno obravnavati izzive, kot so korupcija, šibke institucije in občutljivost na zunanje pretrese; |
| --- | --- |

AD.

ker je odpis dolga državam z nizkimi dohodki sicer zagotovil nove priložnosti, a je treba opozoriti, da gre za enkratno posredovanje za obnovitev vzdržnosti dolga, ki ne rešuje izvirnih vzrokov za kopičenje nevzdržnih dolgov, in ker je treba prednostno obravnavati izzive, kot so korupcija, šibke institucije in občutljivost na zunanje pretrese;

| 1. | poudarja, da je za države v razvoju možnost najetja odgovornega in predvidljivega posojila nepogrešljivo orodje za zagotavljanje dostojne prihodnosti; poudarja pa tudi, da je vzdržen dolg pogoj za uresničitev agende za leto 2030; vseeno ugotavlja, da bi moralo biti financiranje dolga zgolj dopolnilo in druga najboljša možnost za instrumenti, ki ne ustvarjajo dolga, kot so prihodki od davkov in carin ter uradna razvojna pomoč, saj financiranje dolga predstavlja neizbežno in veliko tveganje krize, zaradi česar je potrebna ustanovitev ustreznih institucij za preprečevanje in reševanje dolžniških kriz; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da dostop do mednarodnih finančnih trgov omogoča državam v razvoju, da pridobijo sredstva za uresničevanje razvojnih ciljev; |
| --- | --- |

2.

| 3. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se je po letu 2008 korenito povečalo dajanje posojil osiromašenim državam; se boji novega cikla dolžniške krize; poudarja, da so potrebni večja preglednost, boljše reguliranje upnikov in davčna pravičnost ter da je treba sprejeti ukrepe, s katerimi se državam omogoči, da zmanjšajo svojo odvisnost od izvoza surovin; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da je najemanje posojil pomemben način podpiranja naložb, ki so bistvene za uresničitev trajnostnega razvoja, tudi ciljev trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ocenjuje, da posojil ni mogoče ločiti od drugih sredstev financiranja razvoja, med katere sodijo dohodki od trgovine, davčni prihodki in nakazila izseljencev v države v razvoju, pa tudi uradna razvojna pomoč; opozarja zlasti, da je mobilizacija domačih virov prek obdavčitve najpomembnejši vir prihodkov za financiranje trajnostnega razvoja; poziva EU, naj v ta namen poveča svojo pomoč za krepitev zmogljivosti v državah v razvoju, da bi preprečila nezakonite tokove kapitala, podprla učinkovit, napreden in pregleden davčni sistem v skladu z načeli dobrega upravljanja ter povečala svojo pomoč za boj proti korupciji in vračilo ukradenega premoženja; |
| --- | --- |

5.

| 6. | je zaskrbljen zaradi občutnega povečanja zasebnega in javnega dolga v številnih državah v razvoju ter škodljivih posledic tega povečanja za njihovo zmožnost financiranja stroškov naložb v zdravstvo, izobraževanje, gospodarstvo, infrastrukturo in boj proti podnebnim spremembam; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opozarja, da so načrti strukturnega prilagajanja, ki so bili razviti v 90. letih 20 stoletja za prezadolžene države, resno ogrozili razvoj osnovnih socialnih storitev ter njihovo sposobnost, da kot suverene države prevzamejo temeljno odgovornost za ohranjanje varnosti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da ukrepi za odpis dolga ne bi smeli preprečevati zagotavljanja osnovnih storitev ter ovirati spoštovanja vseh človekovih pravic, zlasti ekonomskih, socialnih in kulturnih pravic, in razvoja v državi prejemnici; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ocenjuje, da so politične oblasti, ki vladajo državi, sicer najbolj odgovorne za njeno pretirano (zunanje) zadolževanje, a bi morali posojilojemalci in upniki skupaj nositi odgovornost za preprečevanje in reševanje primerov nevzdržne zadolženosti; splošneje poudarja skupno odgovornost posojilojemalcev in upnikov za preprečevanje in reševanje dolžniških kriz z odgovornejšim najemanjem in dajanjem posojil; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da bi kombinirano financiranje lahko povzročilo dolžniški balon, zlasti v državah podsaharske Afrike in Karibov, ki bi imele omejene prihodke za odplačevanje dolga; v skladu s tem poziva donatorje, naj večino svoje pomoči za najmanj razvite države namenijo v obliki nepovratnih sredstev; ponovno poudarja, da bi morala vsaka odločitev za spodbujanje uporabe javno-zasebnih partnerstev prek kombiniranja v državah v razvoju temeljiti na podrobni oceni teh mehanizmov, zlasti kar zadeva razvojno in finančno dodatnost, preglednost in odgovornost, ter na preteklih izkušnjah; prosi, naj pregled Evropskega sklada za trajnostni razvoj vključuje jasna merila vzdržnosti dolga; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja pomen opredelitve zaščitnih mehanizmov, da bi se preprečilo, da pogojne obveznosti vlade ogrozijo vzdržnost dolga držav v razvoju; še posebej poziva večstranske razvojne banke, naj opravijo predhodne ocene učinka fiskalnega tveganja projektov v javno-zasebnem partnerstvu (ob upoštevanju celotnega fiskalnega tveganja v življenjski dobi projekta v javno-zasebnem partnerstvu), da ne bi ogrožali vzdržnosti dolga držav v razvoju; meni, da bi morala MDS in Svetovna banka v svojo analizo vzdržnosti dolga vključiti vse stroške javno-zasebnih partnerstev; |
| --- | --- |

11.

| 12. | meni, da so veljavna pravila ali instrumenti bodisi neustrezna bodisi so malo ali premalo zavezujoča; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva EU in njene države članice, naj se dejavno borijo proti davčnim oazam, izogibanju davkom in nezakonitim finančnim tokovom, ki zgolj povečujejo dolžniško breme držav v razvoju, naj sodelujejo z državami v razvoju pri boju proti agresivnemu izogibanju davkom ter naj iščejo načine, kako bi državam v razvoju pomagale ubraniti se pritiskov, da se vključijo v davčno tekmovanje, ki utegne škodovati mobilizaciji domačih prihodkov za razvoj; |
| --- | --- |

13.

| 14. | meni, da bi morali upniki sprožiti opozorilne mehanizme v primerih, ko oblasti odkrijejo zlorabo javnih sredstev, in če ti niso učinkoviti, naložiti sankcije, s katerimi se posojilo zamrzne oziroma celo zahteva njegovo vračilo pred iztekom roka, določenega ob njegovi odobritvi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisijo in države članice, naj podpirajo države v razvoju pri spodbujanju javne dostopnosti podatkov o dolgovih držav ter naj podpirajo družbeno vzgojo na tem področju, saj so podrobne informacije o stanju javnih financ v državah v razvoju le redko dostopne civilni družbi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva, naj se pripravi zakonodaja, ki bo prepovedovala odobritev posojil vladam, ki so očitno korumpirane, in bo omogočala sankcioniranje upnikov, ki jim zavestno odobrijo posojila; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisijo, naj se uskladi z vsemi pomembnejšimi mednarodnimi akterji in državami, ki jih to zadeva, ter pripravi belo knjigo z resnično strategijo za boj proti pretiranemu zadolževanju držav v razvoju, ki bo temeljila na multilateralnem pristopu ter natančno določala pravice, dolžnosti in odgovornosti vseh deležnikov in upoštevala institucionalne določbe, ki so najprimernejše za zagotavljanje enakopravnega in vzdržnega pristopa do problema zadolženosti; zagovarja pripravo kodeksa ravnanja pri upravljanju posojil za institucionalne, politične in zasebne deležnike; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da je mogoče večino ciljev trajnostnega razvoja povezati s človekovimi pravicami in zato sami po sebi predstavljajo cilj v smeri boja proti revščini, medtem ko je vračanje dolga zgolj sredstvo za dosego nekega cilja; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pozdravlja vodilna načela visokega komisarja OZN za človekove pravice o zunanjem dolgu in človekovih pravicah, po katerih bi morala imeti pravica do uresničevanja ciljev trajnostnega razvoja prednost pred vračanjem dolga; poziva države članice Evropske unije, naj spodbujajo sistematično uporabo ocen vpliva na človekove pravic v okviru ocenjevanja vzdržnosti dolga, ki ga izvajata Mednarodni denarni skladi in Svetovna banka; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva EU in njene države članice, naj upoštevajo ta načela pri dvostranskem posojanju in ko delujejo v okviru mednarodnih finančnih institucij; |
| --- | --- |

20.

| 21. | je seznanjen, da se upniki pri posojanju običajno ravnajo po ocenah vzdržnosti dolga MDS in Svetovne banke; poudarja, da je obravnavati pomanjkljivosti teh ocen, zlasti spremljanje zunanjega zasebnega dolga in neupoštevanje vidika človekovih pravic; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva deležnike, ki sodelujejo pri razvoju, naj ocenijo posledice, ki jih vračanje dolga pušča na zmogljivostih financiranja zelo zadolženih držav v luči ciljev trajnostnega razvoja, glede katerih morajo do leta 2030 doseči rezultate in ki bi morali imeti prednost pred pravicami upnikov, ki zavestno posojajo korumpiranim vladam; |
| --- | --- |

22.

| 23. | podpira priporočilo UNCTAD o vzpostavitvi afriškega sklada za stabilizacijo cen surovin, da bi se zmanjšala potreba po najemanju posojil v obdobjih, ko cene surovin padajo; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva države članice in druge pomembnejše države upnice, naj zagotovijo več financiranja za naložbe v cilje trajnostnega razvoja in naj uresničujejo svojo dolgoročno obljubo, da bodo zagotavljale 0,7 % svojega BND za uradno razvojno pomoč; poziva jih, naj to financiranje zagotovijo v obliki nepovratnih sredstev in ne posojil, če ocene pokažejo, da bi bilo zaradi krčenja javnih financ dolgoročno ogroženo uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja; poleg tega poziva države upnice, naj vzpostavijo inovativne in diverzificirane nove vire financiranja za uresničitev ciljev trajnostnega razvoja, kot sta davek na transakcije v tuji valuti in davek na finančne transakcije, ki lahko prispevajo k vzdržnosti dolga vsake države, zlasti med finančnimi krizami; |
| --- | --- |

24.

| 25. | je zaskrbljen glede revizije meril za poročanje o uradni razvojni pomoči, ki jo je opravil odbor za razvojno pomoč pri OECD, zlasti kar zadeva instrumente zasebnega sektorja, saj razširjena merila za poročanje ustvarjajo spodbude za uporabo nekaterih oblik pomoči, zlasti posojil in jamstev; ugotavlja, da razprava o tem sicer še poteka, a donatorji lahko že sedaj poročajo o nekaterih posojilih in jamstvih, kot da so uradna razvojna pomoč, četudi glede tega ni veljavnih pravil, o katerih bi bil dosežen dogovor; poudarja, da je treba vključiti varovala glede preglednosti in zadolženosti; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja, da bi bilo treba spodbujati preglednost, da bi se okrepila odgovornost zadevnih akterjev; poudarja pomen izmenjave podatkov in procesov, povezanih z reševanjem vprašanja dolga držav; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pozdravlja načela, ki jih je opredelila Konferenca OZN za trgovino in razvoj o odgovorni politiki posojil, ki izpostavljajo zlasti skupno odgovornost upnikov in posojilojemalcev (načela UNCTAD o odgovornem državnem najemanju in dajanju posojil) ter potrebo po parlamentarnem nadzoru, ki je bistveni sestavni del operacij javnega financiranja, in poziva Evropsko unijo naj podpre uresničevanje teh načel; ocenjuje, da bi morala načela UNCTAD o odgovornem najemanju in dajanju posojil postati zavezujoči in izvršljivi pravni instrumenti; |
| --- | --- |

27.

| 28. | meni, da sta preglednost in odgovornost bistveni za podpiranje odgovornega državnega najemanja in dajanja posojil; zato poziva države članice, naj se oprejo na zaveze iz agende za ukrepanje iz Adis Abebe in operativnih smernic skupine G20 o trajnostnem financiranju, da bi povečale odgovornost upnikov za njihova posojila, in sicer na podlagi obstoječih načel preglednosti in odgovornosti, ki prevladujejo v ekstraktivnih industrijah (pobuda za preglednost v ekstraktivni industriji); ter naj spodbujajo javno dostopnost podatkov o dolgovih držav, tudi o pogojnih obveznostih, z zbiranjem teh podatkov v centraliziranem javnem registru; poziva države članice, naj sistematično objavljajo informacije o svojem dajanju posojil državam v razvoju; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja, da je treba doseči dogovor o mednarodnih zavezujočih pravilih za obravnavanje podlih in nelegitimnih dolgov; zato meni, da bi bilo treba prestrukturiranje dolga podpreti z neodvisno revizijo dolga, s katero bi se nelegitimna in sramotna posojila ločila od drugih posojil; poudarja, da bi bilo treba nelegitimna in sramotna posojila odpisati; |
| --- | --- |

29.

| 30. | obžaluje, da države članice Evropske unije leta 2015, na podlagi Skupnega stališča Sveta z dne 7. septembra 2015 (6), niso podprle resolucije generalne skupščine OZN 69/319 o temeljnih načelih za prestrukturiranje državnega dolga, ki pa je bila 10. septembra 2015 vseeno sprejeta z večino glasov generalne skupščine OZN; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poudarja pomen skladnosti ukrepov, sprejetih na ravni MDS in v okviru OZN, ter čim boljšega usklajevanja stališč med državami članicami; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poudarja, da je treba dolžniško krizo rešiti na pošten, hiter in vzdržen način prek vzpostavitve mednarodnega mehanizma za reševanje dolgov, ki bo utemeljen na načrtu UNCTAD za rešitve glede dolga držav in na zamisli Stiglitzeve komisije o ustanovitvi mednarodnega sodišča za prestrukturiranje dolga; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva države članice, naj ukrepajo na podlagi mandata, sprejetega z resolucijo generalne skupščine OZN 69/319 z dne 10. septembra 2015, da bi:






  (a) | vzpostavile mehanizme zgodnjega opozarjanja, ki bi temeljili na poročanju o splošnem slabšanju vzdržnosti dolga ter pomagali pri čim zgodnejšem prepoznavanju tveganj in ranljivosti zelo zadolženih držav; |
| --- | --- | --- |

33.

(a)

vzpostavile mehanizme zgodnjega opozarjanja, ki bi temeljili na poročanju o splošnem slabšanju vzdržnosti dolga ter pomagali pri čim zgodnejšem prepoznavanju tveganj in ranljivosti zelo zadolženih držav;

| (b) | usklajeno z MDS omogočile vzpostavitev večstranskega pravnega okvira za urejeno in predvidljivo prestrukturiranje dolga držav in tako preprečile, da bi ta dolg postal nevzdržen, in da bi zagotovile večjo predvidljivost za vlagatelje; poziva, naj se zagotovi pošteno zastopanje držav v razvoju v organih odločanja mednarodnih finančnih institucij; |
| --- | --- |

(b)

usklajeno z MDS omogočile vzpostavitev večstranskega pravnega okvira za urejeno in predvidljivo prestrukturiranje dolga držav in tako preprečile, da bi ta dolg postal nevzdržen, in da bi zagotovile večjo predvidljivost za vlagatelje; poziva, naj se zagotovi pošteno zastopanje držav v razvoju v organih odločanja mednarodnih finančnih institucij;

| (c) | zagotovile, da EU podpira države v razvoju pri boju proti korupciji, kriminalnim dejavnostim, izogibanju davkom in pranju denarja; |
| --- | --- |

(c)

zagotovile, da EU podpira države v razvoju pri boju proti korupciji, kriminalnim dejavnostim, izogibanju davkom in pranju denarja;

| 34. | poziva Komisijo in države članice, naj sodelujejo v mednarodnih forumih in z zasebnim sektorjem, da bi razvile regulativni okvir, ki bo zagotavljal popolno preglednost pogojev, ki urejajo posojila državam v razvoju in lastništvo teh posojil, kot bi bil pakt o preglednem posojanju, o katerem razpravljajo nekatere finančne institucije; |
| --- | --- |

34.

| 35. | obžaluje, da se nad državami, kot je Tunizija, izvaja pritisk, da ne bi izvedle javnih revizij izvora in pogojev njihovega dolga; poziva EU, naj sodeluje z drugimi donatorji in mednarodnimi institucijami, kot je MDS, da bi se zaščitila in spodbudila pravica držav do izvajanja javnih revizij dolga; |
| --- | --- |

35.

| 36. | zahteva, naj se sprejme pravilo, ki se bo uporabilo v primerih grozeče plačilne nesposobnosti, v okviru katerega bi lahko sodišča upnikom odvzela pravico, da terjajo dolgove, če je država zadevno posojilo najela ob kršitvi zakonodaje, ki jo je sprejel njen nacionalni parlament; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva države članice, naj na pobudo Komisije sprejmejo uredbo, ki se bo zgledovala po belgijskem zakonu o boju proti špekulacijam mrhovinarskih skladov z dolgom; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva institucionalne in zasebne upnike, naj vsled naravnih nesreč ali humanitarnih kriz, tudi občasnega prihoda velikega števila migrantov, pristanejo na moratorij odplačevanja dolga, da bi prizadetim državam dolžnicam omogočili, da vsa svoja sredstva usmerijo v vračanje v normalnost; |
| --- | --- |

38.

| 39. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

39.

---

(1)  Glej str. 27–29.

(2)  UL C 353, 27.9.2016, str. 2.

(3)  World Investment Report 2014. Investing in the SDGs: An Action Plan, UNCTAD 2014, str. 140-145.

(4)  UL C 101, 16.3.2018, str. 79.

(5)  Revisiting Debt Sustainability in Africa. Background Paper for UNCTAD’s 2016 Economic Development in Africa Report: ‘Debt Dynamics and Development Finance in Africa’.

(6)  Dokument 11705/15.

---

| 18.11.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 390/53 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 390/53

---

P8_TA(2018)0105

Krepitev ekonomske, socialne in teritorialne kohezije v EU

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2018 o krepitvi ekonomske, socialne in teritorialne kohezije v Evropski uniji: sedmo poročilo Evropske komisije (2017/2279(INI))

(2019/C 390/07)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 3 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ter členov 4, 162, 174 do 178 in 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 3 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ter členov 4, 162, 174 do 178 in 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1301/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in o posebnih določbah glede cilja „naložbe za rast in delovna mesta“ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1080/2006 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1301/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in o posebnih določbah glede cilja „naložbe za rast in delovna mesta“ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1080/2006 (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1304/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem socialnem skladu in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1081/2006 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1304/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem socialnem skladu in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1081/2006 (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1300/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1084/2006 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1300/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1084/2006 (4),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1299/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o posebnih določbah za podporo cilju „evropsko teritorialno sodelovanje“iz Evropskega sklada za regionalni razvoj (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1299/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o posebnih določbah za podporo cilju „evropsko teritorialno sodelovanje“iz Evropskega sklada za regionalni razvoj (5),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 9. oktobra 2017 z naslovom Moja regija, moja Evropa, naša prihodnost: sedmo poročilo o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji (COM(2017)0583), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 9. oktobra 2017 z naslovom Moja regija, moja Evropa, naša prihodnost: sedmo poročilo o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji (COM(2017)0583),

| — | ob upoštevanju Amsterdamskega pakta, s katerim je bila vzpostavljena agenda EU za mesta, sprejetega 30. maja 2016 na neformalnem srečanju ministrov EU, pristojnih za mestno politiko, v Amsterdamu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Amsterdamskega pakta, s katerim je bila vzpostavljena agenda EU za mesta, sprejetega 30. maja 2016 na neformalnem srečanju ministrov EU, pristojnih za mestno politiko, v Amsterdamu,

| — | ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije z dne 15. decembra 2015 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije z dne 15. decembra 2015 (6),

| — | ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 v Göteborgu razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 v Göteborgu razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 25. aprila 2017 z naslovom Povečanje učinkovitosti, pomembnosti in prepoznavnosti kohezijske politike za naše državljane (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 25. aprila 2017 z naslovom Povečanje učinkovitosti, pomembnosti in prepoznavnosti kohezijske politike za naše državljane (7),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 15. novembra 2017 z naslovom Sinergije in poenostavitev kohezijske politike po letu 2020 (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 15. novembra 2017 z naslovom Sinergije in poenostavitev kohezijske politike po letu 2020 (8),

| — | ob upoštevanju bele knjige z dne 1. marca 2017 o prihodnosti Evrope – Razmisleki in scenariji za EU-27 do leta 2025 (COM(2017)2025), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju bele knjige z dne 1. marca 2017 o prihodnosti Evrope – Razmisleki in scenariji za EU-27 do leta 2025 (COM(2017)2025),

| — | ob upoštevanju razmisleka Komisije o socialni razsežnosti Evrope z dne 26. aprila 2017 (COM(2017)0206), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju razmisleka Komisije o socialni razsežnosti Evrope z dne 26. aprila 2017 (COM(2017)0206),

| — | ob upoštevanju razmisleka Komisije o izkoriščanju globalizacije z dne 10. maja 2017 (COM(2017)0240), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju razmisleka Komisije o izkoriščanju globalizacije z dne 10. maja 2017 (COM(2017)0240),

| — | ob upoštevanju razmisleka Komisije o poglobitvi ekonomske in monetarne unije z dne 31. maja 2017 (COM(2017)0291), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju razmisleka Komisije o poglobitvi ekonomske in monetarne unije z dne 31. maja 2017 (COM(2017)0291),

| — | ob upoštevanju dokumenta Komisije o razmisleku o prihodnosti financ EU z dne 28. junija 2017 (COM(2017)0358), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta Komisije o razmisleku o prihodnosti financ EU z dne 28. junija 2017 (COM(2017)0358),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 10. aprila 2017 o konkurenčnosti v regijah z nizkimi dohodki in nizko rastjo – poročilo o regijah, ki zaostajajo v razvoju (SWD(2017)0132), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 10. aprila 2017 o konkurenčnosti v regijah z nizkimi dohodki in nizko rastjo – poročilo o regijah, ki zaostajajo v razvoju (SWD(2017)0132),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije z naslovom Why Regional Development matters for Europe’s Economic Future (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije z naslovom Why Regional Development matters for Europe’s Economic Future (9),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. februarja 2018 z naslovom Nov in sodoben večletni finančni okvir, s katerim bo lahko EU učinkovito uresničevala svoje prioritete po letu 2020 (COM(2018)0098), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. februarja 2018 z naslovom Nov in sodoben večletni finančni okvir, s katerim bo lahko EU učinkovito uresničevala svoje prioritete po letu 2020 (COM(2018)0098),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. oktobra 2017 z naslovom Trdnejše in prenovljeno strateško partnerstvo z najbolj oddaljenimi regijami EU (COM(2017)0623), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. oktobra 2017 z naslovom Trdnejše in prenovljeno strateško partnerstvo z najbolj oddaljenimi regijami EU (COM(2017)0623),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega odbora regij z dne 11. maja 2017 z naslovom Prihodnost kohezijske politike po letu 2020 – Za močno in učinkovito evropsko kohezijsko politiko po letu 2020 (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega odbora regij z dne 11. maja 2017 z naslovom Prihodnost kohezijske politike po letu 2020 – Za močno in učinkovito evropsko kohezijsko politiko po letu 2020 (10),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 25. maja 2016 o sporočilu Komisije o vlaganju v delovna mesta in rast za kar največji prispevek evropskih strukturnih in investicijskih skladov (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 25. maja 2016 o sporočilu Komisije o vlaganju v delovna mesta in rast za kar največji prispevek evropskih strukturnih in investicijskih skladov (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. septembra 2015 za naslovom Naložbe za delovna mesta in rast: spodbujanje ekonomske, socialne in teritorialne kohezije v Uniji (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. septembra 2015 za naslovom Naložbe za delovna mesta in rast: spodbujanje ekonomske, socialne in teritorialne kohezije v Uniji (12),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. septembra 2015 o mestni razsežnosti politik EU (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. septembra 2015 o mestni razsežnosti politik EU (13),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. maja 2016 z naslovom Nova orodja teritorialnega razvoja v kohezijski politiki za obdobje 2014–2020: celostne teritorialne naložbe in lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. maja 2016 z naslovom Nova orodja teritorialnega razvoja v kohezijski politiki za obdobje 2014–2020: celostne teritorialne naložbe in lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost (14),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. maja 2017 z naslovom Ustrezna mešanica financiranja evropskih regij: uravnoteženje finančnih instrumentov in nepovratnih sredstev v kohezijski politiki EU (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. maja 2017 z naslovom Ustrezna mešanica financiranja evropskih regij: uravnoteženje finančnih instrumentov in nepovratnih sredstev v kohezijski politiki EU (15),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2016 o kohezijski politiki ter raziskovalnih in inovacijskih strategijah za pametno specializacijo (RIS3) (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2016 o kohezijski politiki ter raziskovalnih in inovacijskih strategijah za pametno specializacijo (RIS3) (16),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2016 z naslovom Evropsko teritorialno sodelovanje – najboljša praksa in inovativni ukrepi (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2016 z naslovom Evropsko teritorialno sodelovanje – najboljša praksa in inovativni ukrepi (17),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2017 o vlaganju v delovna mesta in rast – za kar največji prispevek evropskih strukturnih in investicijskih skladov, ocena poročila v skladu s členom 16(3) uredbe o skupnih določbah (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2017 o vlaganju v delovna mesta in rast – za kar največji prispevek evropskih strukturnih in investicijskih skladov, ocena poročila v skladu s členom 16(3) uredbe o skupnih določbah (18),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. junija 2017 o gradnikih kohezijske politike EU po letu 2020 (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. junija 2017 o gradnikih kohezijske politike EU po letu 2020 (19),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. junija 2017 o okrepljenem sodelovanju s partnerji in prepoznavnosti uspešnosti delovanja evropskih strukturnih in investicijskih skladov (20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. junija 2017 o okrepljenem sodelovanju s partnerji in prepoznavnosti uspešnosti delovanja evropskih strukturnih in investicijskih skladov (20),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2017 z naslovom Spodbujanje kohezije in razvoja v najbolj oddaljenih regijah Unije: uporaba člena 349 PDEU (21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2017 z naslovom Spodbujanje kohezije in razvoja v najbolj oddaljenih regijah Unije: uporaba člena 349 PDEU (21),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. oktobra 2017 o dokumentu za razmislek o prihodnosti financ EU (22), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. oktobra 2017 o dokumentu za razmislek o prihodnosti financ EU (22),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2018 o regijah EU, ki zaostajajo v razvoju (23), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2018 o regijah EU, ki zaostajajo v razvoju (23),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2018 z naslovom Naslednji večletni finančni okvir: priprava stališča Parlamenta o večletnem finančnem okviru po letu 2020 (24), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2018 z naslovom Naslednji večletni finančni okvir: priprava stališča Parlamenta o večletnem finančnem okviru po letu 2020 (24),

| — | ob upoštevanju sklepov in priporočil iz poročila skupine na visoki ravni za spremljanje poenostavitve za upravičence do evropskih strukturnih in investicijskih skladov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov in priporočil iz poročila skupine na visoki ravni za spremljanje poenostavitve za upravičence do evropskih strukturnih in investicijskih skladov,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj in mnenj Odbora za proračun, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter Odbora za kulturo in izobraževanje (A8-0138/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj in mnenj Odbora za proračun, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter Odbora za kulturo in izobraževanje (A8-0138/2018),

| A. | ker je cilj kohezijske politike spodbujati skladen in enakomeren razvoj vse Unije in njenih regij, da bi se v skladu s Pogodbama okrepila njena ekonomska, socialna in teritorialna kohezija v duhu solidarnosti in rasti ter spodbujali trajnostna rast, zaposlovanje in socialna vključenost, hkrati pa zmanjšale razlike med regijami in znotraj njih ter zaostalost regij z najbolj omejenimi možnostmi; |
| --- | --- |

A.

ker je cilj kohezijske politike spodbujati skladen in enakomeren razvoj vse Unije in njenih regij, da bi se v skladu s Pogodbama okrepila njena ekonomska, socialna in teritorialna kohezija v duhu solidarnosti in rasti ter spodbujali trajnostna rast, zaposlovanje in socialna vključenost, hkrati pa zmanjšale razlike med regijami in znotraj njih ter zaostalost regij z najbolj omejenimi možnostmi;

| B. | ker je v sedmem poročilu o koheziji navedeno, da se regionalne razlike znova zmanjšujejo, vendar se razmere močno razlikujejo, tako glede na BDP na prebivalca kot tudi zaposlenost ali druge kazalnike, in da se nekatere razlike med regijami in državami članicami ali znotraj njih, tudi na območju evra, ohranjajo, spreminjajo ali povečujejo; |
| --- | --- |

B.

ker je v sedmem poročilu o koheziji navedeno, da se regionalne razlike znova zmanjšujejo, vendar se razmere močno razlikujejo, tako glede na BDP na prebivalca kot tudi zaposlenost ali druge kazalnike, in da se nekatere razlike med regijami in državami članicami ali znotraj njih, tudi na območju evra, ohranjajo, spreminjajo ali povečujejo;

| C. | ker sedmo poročilo o koheziji vsebuje skrb vzbujajoče ugotovitve glede stopnje brezposelnosti, tudi med mladimi, ki se v mnogih regijah ni vrnila na raven pred krizo, ter glede konkurenčnosti, revščine in socialne vključenosti; |
| --- | --- |

C.

ker sedmo poročilo o koheziji vsebuje skrb vzbujajoče ugotovitve glede stopnje brezposelnosti, tudi med mladimi, ki se v mnogih regijah ni vrnila na raven pred krizo, ter glede konkurenčnosti, revščine in socialne vključenosti;

| D. | ker je 24 % Evropejcev ali skoraj 120 milijonov ljudi revnih, izpostavljenih tveganju revščine ali trpi hudo materialno pomanjkanje in/ali živi v gospodinjstvih z nizko intenzivnostjo dela; ker število revnih zaposlenih raste, število mladih brezposelnih pa ostaja visoko; |
| --- | --- |

D.

ker je 24 % Evropejcev ali skoraj 120 milijonov ljudi revnih, izpostavljenih tveganju revščine ali trpi hudo materialno pomanjkanje in/ali živi v gospodinjstvih z nizko intenzivnostjo dela; ker število revnih zaposlenih raste, število mladih brezposelnih pa ostaja visoko;

| E. | ker se brezposelnost in brezposelnost mladih v Uniji od leta 2013 postopoma zmanjšujeta, a sta še vedno nad ravnmi iz leta 2008, ko sta dosegali 7,3 % oziroma 16,1 % (decembra 2017) (25), pri čemer so velike razlike med državami članicami in znotraj njih, zlasti pa v državah članicah, ki jih je najbolj prizadela finančna kriza; ker so se začele razlike med regijami manjšati; ker so razlike v stopnji brezposelnosti med državami članicami še vedno precejšnje, saj po najnovejših podatkih njihov razpon znaša od 2,4 % v Češki republiki in 3,6 % v Nemčiji do 16,3 % v Španiji in 20,9 % v Grčiji (26); ker je bila skrita brezposelnost (pojav brezposelnih oseb, ki želijo delati, vendar zaposlitve ne iščejo aktivno) leta 2016 18-odstotna; |
| --- | --- |

E.

ker se brezposelnost in brezposelnost mladih v Uniji od leta 2013 postopoma zmanjšujeta, a sta še vedno nad ravnmi iz leta 2008, ko sta dosegali 7,3 % oziroma 16,1 % (decembra 2017) (25), pri čemer so velike razlike med državami članicami in znotraj njih, zlasti pa v državah članicah, ki jih je najbolj prizadela finančna kriza; ker so se začele razlike med regijami manjšati; ker so razlike v stopnji brezposelnosti med državami članicami še vedno precejšnje, saj po najnovejših podatkih njihov razpon znaša od 2,4 % v Češki republiki in 3,6 % v Nemčiji do 16,3 % v Španiji in 20,9 % v Grčiji (26); ker je bila skrita brezposelnost (pojav brezposelnih oseb, ki želijo delati, vendar zaposlitve ne iščejo aktivno) leta 2016 18-odstotna;

| F. | ker je v sedmem poročilu o koheziji poudarjena velika raznolikost regij in ozemelj, tudi v okviru sedanjih kategorij regij, zaradi posebnih pogojev (najbolj oddaljene regije, redka poseljenost, nizek dohodek ali nizka rast itd.), zaradi česar je potreben ozemljem prilagojen pristop; |
| --- | --- |

F.

ker je v sedmem poročilu o koheziji poudarjena velika raznolikost regij in ozemelj, tudi v okviru sedanjih kategorij regij, zaradi posebnih pogojev (najbolj oddaljene regije, redka poseljenost, nizek dohodek ali nizka rast itd.), zaradi česar je potreben ozemljem prilagojen pristop;

| G. | ker je eden od glavnih dosežkov iz sedmega poročila o koheziji opredelitev nekaterih regij, ki veljajo za ujete v past srednjega dohodka, zaradi česar jim grozi zaostajanje v razvoju, stagnacija ali zapostavljenost; |
| --- | --- |

G.

ker je eden od glavnih dosežkov iz sedmega poročila o koheziji opredelitev nekaterih regij, ki veljajo za ujete v past srednjega dohodka, zaradi česar jim grozi zaostajanje v razvoju, stagnacija ali zapostavljenost;

| H. | ker sedmo poročilo o koheziji poudarja, da obstajajo območja revščine, nevarnost teritorialne razdrobljenosti in povečevanje medregionalnih razlik, tudi v razmeroma bogatih regijah; |
| --- | --- |

H.

ker sedmo poročilo o koheziji poudarja, da obstajajo območja revščine, nevarnost teritorialne razdrobljenosti in povečevanje medregionalnih razlik, tudi v razmeroma bogatih regijah;

| I. | ker je v sedmem poročilu o koheziji zapisano, da „posledice globalizacije, migracij, revščine in pomanjkanja inovacij, podnebnih sprememb, energetskega prehoda in onesnaževanja niso omejene na manj razvite regije“; |
| --- | --- |

I.

ker je v sedmem poročilu o koheziji zapisano, da „posledice globalizacije, migracij, revščine in pomanjkanja inovacij, podnebnih sprememb, energetskega prehoda in onesnaževanja niso omejene na manj razvite regije“;

| J. | ker je imela kohezijska politika zelo pomembno vlogo pri oživitvi gospodarstva EU, saj je spodbujala pametno, trajnostno in vključujočo rast, vendar so javne naložbe v EU še vedno pod ravnjo pred krizo, pri čemer so velike vrzeli v nekaterih državah članicah, ki jih je kriza najbolj prizadela, saj so se te naložbe zmanjšale s 3,4 % BDP v letu 2008 na 2,7 % v letu 2016; |
| --- | --- |

J.

ker je imela kohezijska politika zelo pomembno vlogo pri oživitvi gospodarstva EU, saj je spodbujala pametno, trajnostno in vključujočo rast, vendar so javne naložbe v EU še vedno pod ravnjo pred krizo, pri čemer so velike vrzeli v nekaterih državah članicah, ki jih je kriza najbolj prizadela, saj so se te naložbe zmanjšale s 3,4 % BDP v letu 2008 na 2,7 % v letu 2016;

| K. | ker so v sedmem poročilu o koheziji jasno predstavljeni rezultati kohezijske politike v smislu rasti, delovnih mest, prevoza, energije, okolja, izobraževanja in usposabljanja, kar dokazuje programsko obdobje 2014-2020, ko je bila malim in srednjim podjetjem namenjena podpora 1,1 milijona, s čimer je bilo neposredno ustvarjenih dodatnih 420.000 novih delovnih mest, več kot 7,4 milijona osebam pa je našlo zaposlitev, dodatnih 8,9 milijona oseba pa je pridobilo nove kvalifikacije, tako pa se s to politiko tkejo tesnejše vezi v Evropi; |
| --- | --- |

K.

ker so v sedmem poročilu o koheziji jasno predstavljeni rezultati kohezijske politike v smislu rasti, delovnih mest, prevoza, energije, okolja, izobraževanja in usposabljanja, kar dokazuje programsko obdobje 2014-2020, ko je bila malim in srednjim podjetjem namenjena podpora 1,1 milijona, s čimer je bilo neposredno ustvarjenih dodatnih 420.000 novih delovnih mest, več kot 7,4 milijona osebam pa je našlo zaposlitev, dodatnih 8,9 milijona oseba pa je pridobilo nove kvalifikacije, tako pa se s to politiko tkejo tesnejše vezi v Evropi;

Dodana vrednost kohezijske politike

| 1. | meni, da mora kohezijska politika v novem programskem obdobju nujno še naprej primerno pokrivati vse evropske regije in ostati glavni javni naložbeni instrument v Uniji, ki bo temeljil na dolgoročni strategiji in perspektivah, imel ustrezen proračun, prilagojen obstoječim in novim izzivom in zagotavljal doseganje osnovnih ciljev te politike; poudarja, da bi osredotočenost kohezijske politike izključno na najmanj razvite regije ovirala napredek pri prednostnih nalogah Evropske unije kot celote; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da kohezijska politika ustvarja evropsko dodano vrednost tako, da prispeva k evropskim javnim dobrinam (kot so rast, socialna vključenost, inovacije in varstvo okolja) ter javnim in zasebnim naložbam, in da je osnovno orodje za doseganje cilja iz Pogodbe glede zmanjšanja razlik, s tem pa zviševanju življenjskega standarda in zmanjševanju zaostalosti regij z najbolj omejenimi možnostmi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja trdno zavezanost deljenemu upravljanju in načelu partnerstva, ki bi se morala ohraniti in okrepiti za čas po letu 2020, ter upravljanju na več ravneh in subsidiarnosti, kar prispeva k dodani vrednosti kohezijske politike; poudarja, da je za dodano vrednost te politike značilna predvsem njena zmožnost, da upošteva nacionalne razvojne potrebe skupaj s potrebami in posebnostmi različnih regij in ozemelj ter približuje Unijo njenim državljanom; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da se evropska dodana vrednost močno odraža v evropskem teritorialnem sodelovanju v vseh njegovih razsežnostih (notranje in zunanje čezmejno, nadnacionalno in medregionalno sodelovanje), saj prispeva k skupnim ciljem ekonomske, socialne in teritorialne kohezije in solidarnosti; znova poziva k povečanju deleža, namenjenega zanj v proračunu kohezijske politike, pri čemer je treba izboljšati usklajenost med različnimi programi, da bi se izognili prekrivanju; znova opozarja na pomen izvajanja makroregionalnih strategij za doseganje ciljev kohezijske politike; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ugotavlja, da lahko izvajanje kohezijske politike v neki regiji ustvarja zunanje učinke ter neposredne in posredne koristi prelivanja v vsej EU, saj povečuje ustvarjeni obseg trgovine in krepi enotni trg; vendar opozarja, da se te koristi po državah članicah močno razlikujejo ter so odvisne predvsem od geografske bližine in strukture gospodarstva držav članic; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da je treba razviti metodologijo stroškov nekohezijske politike, da se pridobijo dodatni izmerljivi dokazi o evropski dodani vrednosti kohezijske politike, po zgledu dela, ki ga je Evropski parlament opravil glede stroškov neukrepanja na ravni EU; |
| --- | --- |

6.

Teritorialna razsežnost

| 7. | ugotavlja, da se na mestnih območjih na eni strani pojavljajo priložnosti za rast, naložbe in inovacije, na drugi pa različni okoljski, ekonomski in socialni izzivi, kar je tudi posledica koncentracije prebivalstva in obstoja revnih območij, tudi v razmeroma premožnih mestih; zato poudarja, da ostaja tveganje revščine ali socialne izključenosti eden glavnih izzivov; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da je treba pri krepitvi teritorialne razsežnosti kohezijske politike nameniti več pozornosti primestnim in podeželskim vprašanjem ter upoštevati strokovno znanje lokalnih organov, s posebnim poudarkom na srednje velikih mestih vsake države članice; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da je pomembno podpreti podeželska območja v vsej njihovi raznolikosti, povečati njihove možnosti s spodbujanjem projektov, ki podpirajo lokalna gospodarstva, izboljšati njihovo prometno povezanost, dostopnost in širokopasovno povezljivost ter jim pomagati pri izzivih, s katerimi se soočajo, kot so odseljevanje s podeželja, socialno vključevanje, pomanjkanje zaposlitvenih možnosti, podjetniške pobude in dostopna stanovanja, upadanje števila prebivalstva, devitalizacija mestnih središč, pomanjkanje zdravstvenih storitev na nekaterih območjih itd.; v zvezi s tem poudarja pomen drugega stebra SKP za spodbujanje trajnostnega razvoja podeželja; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva, da se pri opredelitvi prednostnih naložb bolje upoštevajo nekatere teritorialne posebnosti, kot so posebnosti regij, omenjenih v členu 174(3) PDEU, na primer otoške, gorske, podeželske, mejne, skrajno severne, obalne ali obrobne regije; poudarja, kako pomembno je oblikovanje strategij, programov in dejavnosti po meri za te različne regije ali celo preučitev možnosti za začetek izvajanja novih posebnih agend po zgledu agende EU za mesta in Amsterdamskega pakta; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opozarja, da poseben gospodarski in socialni strukturni položaj najbolj oddaljenih regij v skladu s členom 349 PDEU upravičuje posebne ukrepe, tudi glede njihovih pogojev dostopa do evropskih strukturnih in investicijskih skladov; poudarja, da je treba ohraniti vsa odstopanja, katerih namen je ublažiti strukturne pomanjkljivosti ter izboljšati posebne ukrepe za te regije, tako da se prilagajajo, kadar je to potrebno; poziva Komisijo in države članice, naj se sklicujejo na sodbo Sodišča EU z dne 15. decembra 2015, da bi glede pogojev dostopa do strukturnih skladov zagotovili ustrezno uporabo člena 349 PDEU; zlasti predlaga, naj se povečajo posebna sredstva, namenjena najbolj oddaljenim regijam na socialnem področju, naj se ohrani sedanja stopnja sofinanciranja Unije v teh regijah in naj se predvidi prilagajanje tematske osredotočenosti; poudarja, da je mogoče najbolj oddaljene regije na primer uporabiti kot privilegirana območja za izvajanje poskusnih projektov; |
| --- | --- |

11.

| 12. | meni, da je uvedba celostnih strategij za trajnostni razvoj mest pozitivna izkušnja, ki bi jo bilo zato treba okrepiti in tudi ponoviti na drugih podregionalnih območjih, na primer z uporabo celostnega ozemeljskega pristopa in tematskih ciljev, vendar brez poseganja v tematsko osredotočenost; poudarja, kako pomemben je lokalni razvoj, ki ga upravlja skupnost, saj krepi zmožnost kohezijske politike, da vključi lokalne akterje; poudarja, da je treba preučiti možnost uvedbe priprave nacionalnih in regionalnih operativnih programov, ki bi temeljili na celovitih ozemeljskih strategijah in strategijah pametne specializacije; |
| --- | --- |

12.

Regije s srednjim dohodkom: spodbujanje odpornosti in preprečevanje zaostajanja šibkih regij

| 13. | poudarja, da so regije s srednjim dohodkom zabeležile nižjo rast kot regije z nizkim dohodkom (ki morajo ostalo EU še dohiteti) ali regije z zelo visokim dohodkom, saj se soočajo s tako imenovano pastjo srednjega dohodka, saj so njihovi stroški previsoki, da bi lahko konkurirale prvim, njihovi inovacijski sistemi pa prešibki, da bi konkurirale slednjim; ugotavlja tudi, da je za te regije značilen tudi šibek proizvodni sektor in da so občutljive za pretrese, ki jih povzročajo globalizacija in posledične socialno-ekonomske spremembe; |
| --- | --- |

13.

| 14. | meni, da bo glavni izziv prihodnje kohezijske politike zagotoviti ustrezno podporo regijam s srednjim dohodkom, da bi med drugim ustvarili naložbam prijazno okolje, in da mora kohezijska politika hkrati zmanjšati razlike in neenakosti ter preprečiti zaostajanje šibkih regij, tako da upošteva različne trende, dinamike in okoliščine; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisijo, naj obravnava izzive, s katerimi se soočajo regije s srednjim dohodkom, za katere je značilna nizka stopnja rasti v primerjavi s povprečjem v EU, tako da v Uniji spodbuja vsesplošni skladni razvoj; opozarja, da bi morala prihodnja kohezijska politika za podporo teh regij in zagotavljanje rešitev za njihove težave te regije ustrezno zajeti, podpreti in vključiti v naslednjem programskem obdobju, tudi z oblikovanjem in izvajanjem strategij, programov in ukrepov po meri; v zvezi s tem opozarja, kako pomembni so dopolnilni kazalniki poleg BDP za zagotavljanje natančnejših podatkov o socialno-ekonomskih razmerah v teh regijah; meni, da bi bilo treba nameniti več pozornosti zgodnjemu odkrivanju šibkih točk in kohezijski politiki s tem omogočiti, da poveča odpornost regij in prepreči nastajanje novih razlik v vseh vrstah regij; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pozdravlja začetek izvajanja pilotnega projekta Komisije za zagotavljanje podpore, prilagojene posebnim izzivom regij v industrijski tranziciji; poziva Komisijo, naj preuči pridobljene izkušnje iz pilotnega projekta, in pričakuje, da bodo predvideni rezultati čim prej vidni; meni, da bi lahko strategije pametne specializacije s celovitim pristopom bolje podprle te regije pri izvajanju njihovih razvojnih strategij in na splošno spodbujale diferencirano izvajanje na regionalni ravni, da pa bi jih lahko podprli tudi z dodatnim sodelovanjem in izmenjavo znanja in izkušenj med regijami; pozdravlja ukrepe, kot je pobuda Vanguard, za uporabo strategije pametne specializacije pri krepitvi rasti in industrijske prenove na prednostnih področjih v EU; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da socialna in davčna konvergenca prispevata k cilju kohezije in hkrati izboljšujeta delovanje enotnega trga; meni, da bi bile lahko različne prakse na tem področju v nasprotju s ciljem kohezije in bi lahko povzročile nove težave na ozemljih, ki zaostajajo ali so najbolj izpostavljena globalizaciji, ter opozarja na stalno potrebo manj razvitih regij, da dohitijo preostalo Unijo; meni, da bi lahko kohezijska politika s pozitivnimi pobudami (poleg ekonomske in teritorialne konvergence) spodbudila socialno in davčno konvergenco; v zvezi s tem poudarja možnost opiranja na primer na evropski steber socialnih pravic; poziva Komisijo, naj bolje upošteva to razsežnost v evropskem semestru, da bi bila socialna razsežnost kohezijske politike bolje vključena v ekonomsko politiko, hkrati pa ustrezno vključi lokalne in regionalne organe, da bi povečala učinkovitost procesa in okrepila odgovornost zanj; |
| --- | --- |

17.

Področja ukrepanja

| 18. | podpira močno tematsko osredotočenost na omejeno število prednostnih nalog, povezanih z glavnimi evropskimi političnimi cilji, medtem ko imajo organi bolj proste roke pri oblikovanju teritorialnih strategij na podlagi potreb in zmožnosti, potem ko se v pripravi partnerskih sporazumov vključujoče posvetujejo na lokalni in regionalni ravni; poudarja, da bi morali biti zaposlovanje (tudi brezposelnost mladih), socialna vključenost, boj proti revščini, podpiranje inovacij, podpora MSP in zagonskim podjetjem, podnebne spremembe, krožno gospodarstvo in infrastruktura prednostna področja ukrepanja prihodnje kohezijske politike; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pozdravlja sprejetje evropskega stebra socialnih pravic, ki pomeni korak naprej pri izgradnji socialne Evrope; znova opozarja na svojo zavezanost Evropskemu socialnemu skladu kot močnemu sestavnemu delu evropskih strukturnih in investicijskih skladov, jamstvu za mlade, pobudi za zaposlovanje mladih in evropski solidarnostni enoti pri njihovi vlogi soočanja z izzivi zaposlovanja, gospodarske rasti, socialnega vključevanja, učenja in poklicnega usposabljanja; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja, da se mora prihodnja kohezijska politika bolj osredotočiti na zaščito in podporo ljudem in regijam, ki so jih prizadeli globalizacija (offshoring, izgube delovnih mest) ter podobni trendi znotraj EU; poziva k pregledu usklajenosti strukturnih skladov z Evropskim skladom za prilagoditev globalizaciji v ustreznih primerih, da bi med drugim pokrivali preseljevanje podjetij znotraj EU; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ugotavlja, da so posamezne regije različno občutljive za podnebne spremembe; meni, da bi bilo treba evropske strukturne in investicijske sklade čim bolj učinkovito uporabljati za izpolnjevanje zavez, ki jih ima EU po Pariškem sporazumu o podnebnih spremembah (COP 21), na primer glede obnovljivih virov energije, energetske učinkovitosti in izmenjave dobre prakse, zlasti v stanovanjskem sektorju, ter upoštevati cilje OZN glede trajnostnega razvoja; vztraja, da je treba instrumente solidarnosti v primeru naravnih nesreč vedno usklajeno mobilizirati, kakor hitro to okoliščine dovoljujejo; |
| --- | --- |

21.

| 22. | se zavzema za uporabo sredstev evropskih strukturnih in investicijskih skladov za trajnostno obvladovanje demografskih izzivov (staranje, zmanjševanje števila prebivalcev, demografski pritisk, nezmožnost privabljanja in zadrževanja primernega človeškega kapitala), ki na različne načine prizadenejo evropske regije; poudarja zlasti potrebo po zagotavljanju ustrezne podpore področjem, kot so najbolj oddaljene regije; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva k pripravi posebnega mehanizma financiranja v skladu s členom 349 PDEU za obdobje po letu 2020, namenjenega vključevanju migrantov v najbolj oddaljene regije pod večjim migracijskim pritiskom, ki izhaja iz njihovih posebnosti, s čimer bi pripomogli k njihovemu trajnostnemu razvoju; |
| --- | --- |

23.

| 24. | meni, da morajo skladi EU spoštovati Konvencijo OZN o pravicah invalidov in da bi morali še naprej spodbujati deinstitucionalizacijo; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja možnost nadaljnjih naložb v kulturo, izobraževanje, dediščino, mlade, šport in trajnostni turizem za ustvarjanje delovnih mest, zlasti kakovostnih delovnih mest za mlade, ter rasti, in izboljšanje socialne kohezije, hkrati pa boj proti revščini in diskriminaciji, kar je na primer še zlasti pomembno za najbolj oddaljene, podeželske in odmaknjene regije; podpira razvoj kulturnih in ustvarjalnih sektorjev, ki so tesno povezani z inovacijami in ustvarjalnostjo; |
| --- | --- |

25.

Programski okvir za obdobje po letu 2020

| 26. | poudarja, da sedmo poročilo o koheziji kaže, da je treba pri dodeljevanju sredstev in boljšemu prikazu socialno-ekonomskih razmer poleg BDP na prebivalca, ki bi moral biti še naprej glavni kazalnik, upoštevati dodatne kazalnike, ki odražajo opredeljene izzive in potrebe, tudi na podregionalni ravni; ugotavlja, da se je pomembno opreti na kakovostne, zanesljive, posodobljene, strukturirane in razpoložljive podatke; zato zahteva, da Komisija in Eurostat zagotovita čim bolj podrobno in geografsko razčlenjene statistične podatke, ki so pomembni za kohezijsko politiko, da bi se v postopku načrtovanja ustrezno odražale potrebe regij; zagovarja vključitev socialnih, okoljskih in demografskih meril, zlasti stopnjo brezposelnosti in stopnjo brezposelnosti mladih; |
| --- | --- |

26.

| 27. | zagovarja krepitev celostnih pristopov in močno poudarja, da mora biti Evropski socialni sklad zaradi svoje pomembne kohezijske razsežnosti še naprej sestavni del evropske regionalne politike; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja, da bi morale biti subvencije še naprej osrednji finančni instrument, vendar priznava, da so lahko finančni instrumenti učinkovit vzvod in jih je treba spodbujati, saj prinašajo dodano vrednost, če temeljijo na ustrezni predhodni oceni; vendar poudarja, da njihova uporaba ne sme biti sama sebi namen, da je njihova učinkovitost odvisna od več dejavnikov (vrsta projekta, regije in tveganja) in da bi moralo biti vsem regijam, ne glede na njihovo stopnjo razvoja, omogočeno, da same določijo najprimernejši način financiranja; bi nasprotoval vsakršnemu zavezujočemu cilju glede uporabe finančnih instrumentov; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva k poenostavitvi pogojev uporabe finančnih instrumentov in omogočanju njihove povezave s subvencijami, pri čemer je treba upoštevati njihov dopolnilni značaj, učinkovitost in teritorialno stvarnost; poudarja pomen upravne zmogljivosti in kakovosti upravljanja ter dopolnilne vloge, ki jo imajo banke in nacionalne razvojne institucije pri izvajanju finančnih instrumentov, prilagojenih lokalnim potrebam; meni, da je treba čim bolj uskladiti pravila o finančnih instrumentih, ne glede na način njihovega upravljanja; predlaga, da bi poleg že obstoječih finančnih instrumentov za kohezijsko politiko spodbujali tudi participativne finančne instrumente; |
| --- | --- |

29.

| 30. | meni, da povezava med kohezijsko politiko in zagotavljanjem okolja, ki spodbuja naložbe, učinkovitost in pravilno uporabo sredstev, ravno tako prispeva k doseganju ciljev kohezijske politike, pri čemer poudarja, da kohezijska politika ni mišljena zgolj kot instrument za doseganje prednostnih nalog brez povezave s cilji; poudarja, da je treba izvrševati enotno stališče o Paktu za stabilnost in rast, in sicer kar zadeva prožnost pri cikličnih pogojih, strukturnih reformah in vladnih naložbah; meni, da bi bilo treba ukrepe, ki povezujejo uspešnost evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim ekonomskim upravljanjem in ki so navedeni v Uredbi (EU) št. 1303/2013, natančno preučiti, tudi ob sodelovanju vseh deležnikov; meni, da bi morala Evropska komisija razmisliti o spremembi načina povezanosti kohezijske politike z evropskim semestrom, da bi okrepila teritorialno in socialno razsežnost slednjega, in upoštevati druge dejavnike, ki prispevajo h kohezijskim ciljem, kot je dejanska konvergenca; poziva Komisijo, naj pri tem in v okviru evropskega semestra preuči regionalno in nacionalno sofinanciranje evropskih strukturnih in investicijskih skladov in njegov vpliv na nacionalne javne primanjkljaje; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva k okrepitvi pametne specializacije kot novega pristopa k naložbam v dolgoročni potencial rasti v kontekstu hitrih tehnoloških sprememb in globalizacije; priznava, da so predhodne pogojenosti koristne, vendar opozarja, da so v nekaterih primerih prispevale k večji zapletenosti in zamudam pri razvoju in zagonu programov; je seznanjen z ugotovitvami, ki jih je Računsko sodišče v svojem posebnem poročilu št. 15/2017 zapisalo o predhodnih pogojenostih; poziva Komisijo, naj razmisli o zmanjšanju njihovega števila, če je to primerno, in okrepi načeli sorazmernosti in subsidiarnosti na tem področju, pri čemer naj se čim bolj opre na obstoječe strateške dokumente, s katerimi bi lahko te pogoje izpolnili; poudarja, da bi morale biti predhodne pogojenosti tesno povezane z učinkovitostjo naložb, obenem pa bi morale jamčiti za enako obravnavanje vseh držav članic; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ugotavlja, da ostajata kakovost in stabilnost javne uprave, ki sta pogojeni z dobrim izobraževanjem, usposabljanjem in svetovalno pomočjo na lokalni ravni, odločilen dejavnik za regionalno rast in učinkovitost evropskih strukturnih in investicijskih skladov; poudarja, da je treba izboljšati kakovost upravljanja in zagotoviti, da je na voljo dovolj tehnične pomoči, saj to močno vpliva na pravilno izvajanje kohezijske politike in se lahko v državah članicah močno razlikuje, kar se na primer še posebej kaže v regijah, ki zaostajajo v razvoju; Komisijo še posebej poziva, naj oceni prihodnji program skupne pomoči pri pripravi projektov v evropskih regijah (JASPERS) in upošteva priporočila Evropskega računskega sodišča; |
| --- | --- |

32.

| 33. | se zavzema za razvoj kohezijske politike, ki bi bila bolj usmerjena k rezultatom in vsebini, tako da bi se namesto računovodske logike začela uporabljati logika načela uspešnosti, pri čemer je treba organom upravljanja omogočiti več prožnosti pri tem, kako doseči cilje, in obenem spoštovati načela, med drugim glede partnerstva, preglednosti in odgovornosti; |
| --- | --- |

33.

| 34. | meni, da je nujno nadaljevati boj proti goljufijam, in poziva k ničelni strpnosti do korupcije; |
| --- | --- |

34.

Poenostavljena kohezijska politika

| 35. | poziva Komisijo, naj v prihodnjih zakonodajnih predlogih upošteva priporočila skupine na visoki ravni za spremljanje poenostavitve; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poudarja, da je treba vzpostaviti okvir, ki bo zagotavljal pravno stabilnost s preprostimi, jasnimi in predvidljivimi pravili, zlasti kar zadeva upravljanje in revizije, da se zagotovi ustrezno ravnotežje med uspešnostjo in cilji glede poenostavitve; poziva, naj se v naslednjem programskem obdobju zmanjša količina zakonodajnih aktov in smernic (vendar s previdnostjo, da bi v tesnem sodelovanju z deležniki zagotavljali potrebno kontinuiteto pravil in postopkov, s katerimi so zainteresirani subjekti in upravljalni organi seznanjeni); poziva k prevodu ustreznih dokumentov v vse jezike EU in čim večjemu izogibanju retroaktivni uporabi in razlagi pravil; poziva k enotnemu pravnemu okviru in smernicam za čezmejne projekte; |
| --- | --- |

36.

| 37. | hkrati vztraja, da se je treba izogibati pretirani regulaciji in da morajo operativni programi postati bolj jedrnati in prožnejši strateški dokumenti, pri čemer je treba predvideti poenostavljen postopek za njihovo ciljno spreminjanje med načrtovanjem (na primer v primeru naravnih nesreč), da bi se ustrezno odzivali na svetovno stvarnost, ki se spreminja, in regionalne potrebe; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva k vzpostavitvi enotnega sklopa pravil za evropske strukturne in investicijske sklade, vključno z nadaljnjo uskladitvijo skupnih pravil za instrumente, ki prispevajo k istemu tematskemu cilju; meni, da je treba poenostaviti postopke pridobivanja sredstev skladov in pospešiti postopke glede državne pomoči, kjer se zahteva skladnost; podpira enotno in doslednejšo obravnavo evropskih sredstev, ki se upravljajo neposredno, in sredstev kohezijske politike, namenjenih državni pomoči, ter na splošno podpira usklajena pravila za evropske programe, ki so namenjeni istim upravičencem; poudarja pomen boljšega dopolnjevanja med kohezijsko politiko in prihodnjim raziskovalnim programom Unije, da bi bil zajet celoten cikel, od temeljnih raziskav do komercialne uporabe; meni, da bi bilo treba ohraniti tematsko osredotočenost, da bi omogočili sinergije med različnimi viri financiranja na ravni projektov; |
| --- | --- |

38.

| 39. | je seznanjen z ustanovitvijo delovne skupine za subsidiarnost in sorazmernost ter pričakuje konkretne predloge te delovne skupine za krepitev obeh načel v okviru kohezijske politike; se zavzema za dosledno uporabo teh načel, da se omogoči dejansko upravljanje na več ravneh, kar zahteva ustrezno krepitev zmogljivosti lokalnih in regionalnih organih ter drugih deležnikov; |
| --- | --- |

39.

| 40. | obžaluje, da Komisija ni izvedla celovitejše ocene horizontalnih politik in da glede na poročila ni bilo sinergij med različnimi evropskimi politikami; poziva k ambicioznim strategijam, financiranju in ukrepom za večje sinergije z drugimi skladi EU in pritegnitev dopolnilne finančne podpore; poudarja potrebo po nadaljnji optimizaciji sinergij med evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi ter drugimi instrumenti, kot so Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI) in drugi programi, s katerimi se upravlja centralno in ki kohezijsko politiko dopolnjujejo v podpori raziskavam in inovacijam; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva, naj prihodnje zahteve za načrtovanje, izvajanje in nadzor evropskih strukturnih in investicijskih skladov temeljijo na načelih diferenciacije in sorazmernosti ter na preglednih in pravičnih merilih in naj bodo usklajene z zneski, dodeljenimi programom, profilom tveganja ter kakovostjo upravne izvedbe in zneskom lastne udeležbe; |
| --- | --- |

41.

| 42. | meni, da bi se moral odnos med Komisijo in organi upravljanja razvijati v „pogodbo o zaupanju“; v zvezi s tem opozarja na pomen ustreznega in delujočega okvira upravljanja na več ravneh; poziva Komisijo, naj čim bolj izkoristi dosedanje delo na področju dobrega upravljanja javnih sredstev, pri čemer naj uvede načelo potrjevanja organov upravljanja, ki so dokazali, da so sposobni izpolnjevati pravila; poziva, naj se na področju nadzora bolj opre na nacionalne in regionalne predpise, potem ko bo njihova učinkovitost preverjena in potrjena; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva h krepitvi načela enotne revizije, pospešitvi izvajanja e-kohezije in razširitvi uporabe poenostavljenih in standardiziranih stroškov, saj se je med drugim izkazalo, da je to lažje izvajati in ni bilo napak; poudarja potencial digitalizacije za dejavnosti spremljanja in poročanja; meni, da bi bilo treba izmenjavo strokovnega znanja pospešiti z vzpostavitvijo portala za izmenjavo znanj in dobre prakse; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva Komisijo, naj pripravi predloge, kako se lahko kohezijska politika bolje odzove na nepredvidene dogodke, in v zvezi s tem ponavlja svoj poziv, naj se ustvari nekakšna rezerva, ki bi regijam omogočila dodatno prožnost, ne da bi ogrozila dolgoročne cilje operativnih programov; |
| --- | --- |

44.

Izzivi in priložnosti

| 45. | je izjemno zaskrbljen zaradi nedavnih najav Komisije o morebitnem zmanjšanju proračunskih sredstev za kohezijsko politiko v naslednjem večletnem finančnem okviru, kar bi vodilo v izključitev mnogih regij iz kohezijske politike; zagovarja ambiciozen proračun, prilagojen izzivom, in zahteva, naj kohezijska politika ne postane spremenljivka za prilagajanje; opozarja, da je pokritost vseh regij Unije po mnenju Evropskega parlamenta bistvena; poudarja, da teorija skupin gospodarskega razvoja potrjuje pomen diferencirane podpore za vse evropske regije, vključno z regijami z zelo visokimi dohodki, ki morajo ostati konkurenčne na svetovni ravni; |
| --- | --- |

45.

| 46. | meni, da lahko kohezijska politika prispeva k spopadanju z novimi izzivi, kot sta varnost ali vključevanje beguncev pod mednarodno zaščito; vendar poudarja, da ni mogoče pričakovati, da bo kohezijska politika rešila vse krize, in nasprotuje uporabi sredstev kohezijske politike za kritje kratkoročnih potreb po financiranju zunaj področja te politike ter opozarja, da je namenjena srednjeročnemu in dolgoročnemu socialno-ekonomskemu razvoju v EU; |
| --- | --- |

46.

| 47. | je seznanjen s pozitivnimi rezultati Evropskega sklada za strateške naložbe, katerih sredstva pa je treba vlagati še bolj pregledno in namensko; poudarja, da kohezijska politika in Evropski sklad za strateške naložbe temeljita na različnih konceptih in ciljih, ki se v določenih primerih lahko med seboj dopolnjujejo, ne moreta pa drug drugega nadomestiti, ne glede na raven razvoja regij, predvsem ker Evropski sklad za strateške naložbe za razliko od strukturnih skladov temelji pretežno na posojilih; znova opozarja, da je treba primerno razlikovati med Evropskim skladom za strateške naložbe in kohezijsko politiko ter opredeliti jasne priložnosti za njuno povezovanje; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ponovno poudarja svojo zavezanost dolgoročnemu programskemu obdobju; meni, da je edina izvedljiva alternativa sedanjemu sedemletnemu obdobju večletnega finančnega okvira uvedba obdobja 5 + 5 let z vmesnim pregledom; poziva Komisijo, naj pripravi jasen predlog, v katerem bodo določene metode za praktično izvajanje finančnega okvira v trajanju 5 + 5 let; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva, da je treba narediti vse, da se preprečijo zamude pri načrtovanju za novo obdobje, s tem pa tudi pri plačilih in sprostitvah, ki onemogočajo doseganje pozitivnih rezultatov kohezijske politike; poudarja, da je treba pravočasno predstaviti vse dokumente prihodnjega pravnega okvira v vseh uradnih jezikih, da se vsem upravičencem pravočasno zagotovijo točne informacije; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva k izboljšanju komunikacije z evropskimi državljani in posledično k večji ozaveščenosti javnosti o dejanskih dosežkih kohezijske politike; poziva Komisijo, naj okrepi vlogo organov upravljanja in nosilcev projektov, ki z inovativnimi načini komunikacije na lokalni ravni obveščajo ljudi o rezultatih uporabe sredstev na njihovih območjih; poudarja, da bi bilo treba izboljšati obveščanje in komunikacijo ne le navzdol (o izvajanju evropskih strukturnih in investicijskih skladov), temveč tudi navzgor (možnosti financiranja), zlasti pri nosilcih manjših projektov; poziva Komisijo in države članice, naj vzpostavijo mehanizme in široko institucionalizirane platforme za sodelovanje, da se zagotovita večja prepoznavnost in ozaveščanje; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ugotavlja, da so nekatere evropske regije še posebej izpostavljene posledicam izstopa Združenega kraljestva iz EU; poudarja, da bi morala prihodnja kohezijska politika čim bolj omejiti negativne učinke izstopa Združenega kraljestva iz EU na druge evropske regije, in poziva k iskanju možnosti za uresničevanje partnerstev v okviru teritorialnega sodelovanja; |
| --- | --- |

51.

o

o o

| 52. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

52.

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 320.

(2)  UL L 347, 20.12.2013, str. 289.

(3)  UL L 347, 20.12.2013, str. 470.

(4)  UL L 347, 20.12.2013, str. 281.

(5)  UL L 347, 20.12.2013, str. 259.

(6)  Sodba Sodišča z dne 15. decembra 2015, Parlament in Komisija/Svet, C-132/14 do C-136/14, ECLI:EU:C:2015:813.

(7)  Dokument 8463/17.

(8)  Dokument 14263/17.

(9)  Iammarino, S., Rodríguez-Pose, A., Storper, M. (2017), ‘Why regional development matters for Europe’s economic future’(Zakaj je regionalni razvoj pomemben za ekonomsko prihodnost Evrope), Delovni dokument 07/2017, Generalni direktorat za regionalno in mestno politiko Evropske komisije.

(10)  UL C 306, 15.9.2017, str. 8.

(11)  UL C 303, 19.8.2016, str. 94.

(12)  UL C 316, 22.9.2017, str. 132.

(13)  UL C 316, 22.9.2017, str. 124.

(14)  UL C 76, 28.2.2018, str. 2.

(15)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0222.

(16)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0320.

(17)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0321.

(18)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0053.

(19)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0254.

(20)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0245.

(21)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0316.

(22)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0401.

(23)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0067.

(24)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0075.

(25)  http://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/8631691/3-31012018-BP-EN.pdf/bdc1dbf2-6511-4dc5-ac90-dbadee96f5fb

(26)  http://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/8701418/3-01032018-AP-EN/37be1dc2-3905-4b39-9ef6-adcea3cc347a

---

| 18.11.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 390/63 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 390/63

---

P8_TA(2018)0117

Politika Komisije glede poštenosti, zlasti imenovanje generalnega sekretarja Evropske komisije

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2018 o politiki Komisije glede poštenosti, zlasti imenovanje generalnega sekretarja Evropske komisije (2018/2624(RSP))

(2019/C 390/08)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju izjave Komisije z dne 12. marca 2018 o politiki Komisije glede poštenosti, predvsem kar zadeva imenovanje generalnega sekretarja Evropske komisije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Komisije z dne 12. marca 2018 o politiki Komisije glede poštenosti, predvsem kar zadeva imenovanje generalnega sekretarja Evropske komisije,

| — | ob upoštevanju odgovorov Komisije z dne 25. marca 2018 na pisna vprašanja članov Odbora za proračunski nadzor in odgovorov, ki jih je podala med zaslišanjem pred tem odborom 27. marca 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odgovorov Komisije z dne 25. marca 2018 na pisna vprašanja članov Odbora za proračunski nadzor in odgovorov, ki jih je podala med zaslišanjem pred tem odborom 27. marca 2018,

| — | ob upoštevanju člena 14(1) Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 14(1) Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju Kadrovskih predpisov za uradnike Evropske unije, zlasti členov 4, 7 in 29, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Kadrovskih predpisov za uradnike Evropske unije, zlasti členov 4, 7 in 29,

| — | ob upoštevanju sodne prakse Sodišča Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodne prakse Sodišča Evropske unije,

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za proračunski nadzor, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za proračunski nadzor,

| — | ob upoštevanju člena 123(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123(2) Poslovnika,

| A. | ker je bistvenega pomena, da Evropska komisija kot varuhinja Pogodb deluje v skladu s črko in duhom pravil; |
| --- | --- |

A.

ker je bistvenega pomena, da Evropska komisija kot varuhinja Pogodb deluje v skladu s črko in duhom pravil;

| B. | ker bo zaupanje v evropski projekt in Evropsko unijo trajalo le tako dolgo, dokler bodo institucije Evropske unije dajale zgled na področjih pravne države, preglednosti in dobrega upravljanja ter imele zadosten notranji sistem zavor in ravnotežja za ustrezno odzivanje, kadar so ta temeljna načela ogrožena; |
| --- | --- |

B.

ker bo zaupanje v evropski projekt in Evropsko unijo trajalo le tako dolgo, dokler bodo institucije Evropske unije dajale zgled na področjih pravne države, preglednosti in dobrega upravljanja ter imele zadosten notranji sistem zavor in ravnotežja za ustrezno odzivanje, kadar so ta temeljna načela ogrožena;

| C. | ker so v skladu s Pogodbama vse institucije EU pri zadevah, povezanih z svojo organizacijo in kadrovsko politiko, samostojne, tudi pri izbiri svojih najvišjih uradnikov na podlagi zaslug, izkušenj in zaupanja, v skladu s kadrovskimi predpisi in poslovniki; |
| --- | --- |

C.

ker so v skladu s Pogodbama vse institucije EU pri zadevah, povezanih z svojo organizacijo in kadrovsko politiko, samostojne, tudi pri izbiri svojih najvišjih uradnikov na podlagi zaslug, izkušenj in zaupanja, v skladu s kadrovskimi predpisi in poslovniki;

| D. | ker se pri zunanji objavi prostih delovnih mest pogosto zgodi, da so izbrani notranji kandidati, ki v skladu z notranjimi pravili ne izpolnjujejo pogojev za prijavo in tako zaobidejo redno poklicno napredovanje; |
| --- | --- |

D.

ker se pri zunanji objavi prostih delovnih mest pogosto zgodi, da so izbrani notranji kandidati, ki v skladu z notranjimi pravili ne izpolnjujejo pogojev za prijavo in tako zaobidejo redno poklicno napredovanje;

| E. | ker imenovanje na visoke položaje, kakršen je položaj generalnega sekretarja, ne bi smelo biti povezano z drugimi imenovanji, da bi se tako izognili nepreglednim paketnim dogovorom ali kompromisom na podlagi zaupnih informacij; |
| --- | --- |

E.

ker imenovanje na visoke položaje, kakršen je položaj generalnega sekretarja, ne bi smelo biti povezano z drugimi imenovanji, da bi se tako izognili nepreglednim paketnim dogovorom ali kompromisom na podlagi zaupnih informacij;

| F. | ker evropska varuhinja človekovih pravic trenutno preiskuje dotični postopek imenovanja, Parlament pa je prepričan, da bo Komisijo in Parlament obvestila o svojih stališčih in morebitnih nepravilnostih, ki jih je odkrila in glede katerih bi bilo treba nadalje ukrepati; |
| --- | --- |

F.

ker evropska varuhinja človekovih pravic trenutno preiskuje dotični postopek imenovanja, Parlament pa je prepričan, da bo Komisijo in Parlament obvestila o svojih stališčih in morebitnih nepravilnostih, ki jih je odkrila in glede katerih bi bilo treba nadalje ukrepati;

| G. | ker je Komisija priznala pomanjkljivosti v svojih sporočilih v zvezi z imenovanjem in priznala, da si mora bolj prizadevati na tem področju; |
| --- | --- |

G.

ker je Komisija priznala pomanjkljivosti v svojih sporočilih v zvezi z imenovanjem in priznala, da si mora bolj prizadevati na tem področju;

| H. | ker so odbori uslužbencev kot izvoljeni predstavniki osebja institucij EU pozvali k preglednim postopkom za imenovanje na vse vodstvene položaje; |
| --- | --- |

H.

ker so odbori uslužbencev kot izvoljeni predstavniki osebja institucij EU pozvali k preglednim postopkom za imenovanje na vse vodstvene položaje;

| 1. | obžaluje, da je postopek za imenovanje novega generalnega sekretarja Evropske komisije 21. februarja 2018 povzročil veliko nejevoljo in neodobravanje v javnosti, pri poslancih Evropskega parlamenta in v evropski javni upravi; ugotavlja, da rezultat tega postopka pomeni tveganje izgube ugleda ne le Evropske komisije, temveč vseh institucij Evropske unije; poziva Komisijo, naj prizna, da ta postopek in komunikacija z mediji, Parlamentom in splošno javnostjo o njem negativno vplivata na njen ugled; |
| --- | --- |

1.

Dejstva

| 2. | ugotavlja, da:






  — | je bilo prosto delovno mesto namestnika generalnega sekretarja objavljeno 31. januarja 2018 z običajnim rokom za prijave deset delovnih dni (do 13. februarja 2018); |
| --- | --- | --- |

2.

—

je bilo prosto delovno mesto namestnika generalnega sekretarja objavljeno 31. januarja 2018 z običajnim rokom za prijave deset delovnih dni (do 13. februarja 2018);

| — | prijavila sta se en kandidat in ena kandidatka, oba iz kabineta predsednika Komisije; novi generalni sekretar je bil eden od kandidatov za to delovno mesto; druga kandidatka se je na to prosto delovno mesto prijavila 8. februarja 2018, udeležila se je celodnevnega preverjanja v ocenjevalnem centru, nato pa je 12. februarja 2018, pred razgovorom s posvetovalnim odborom za imenovanja, ki naj bi potekal 20. februarja 2018, umaknila svojo prijavo in je bila nato imenovana za vodjo kabineta predsednika Komisije; |
| --- | --- |

—

prijavila sta se en kandidat in ena kandidatka, oba iz kabineta predsednika Komisije; novi generalni sekretar je bil eden od kandidatov za to delovno mesto; druga kandidatka se je na to prosto delovno mesto prijavila 8. februarja 2018, udeležila se je celodnevnega preverjanja v ocenjevalnem centru, nato pa je 12. februarja 2018, pred razgovorom s posvetovalnim odborom za imenovanja, ki naj bi potekal 20. februarja 2018, umaknila svojo prijavo in je bila nato imenovana za vodjo kabineta predsednika Komisije;

| — | novi generalni sekretar je šel skozi postopek iz člena 29 kadrovskih predpisov, ki vključuje:






  (a) | celodnevno preverjanje v ocenjevalnem centru (15. februarja 2018); |
| --- | --- | --- |

—

novi generalni sekretar je šel skozi postopek iz člena 29 kadrovskih predpisov, ki vključuje:

(a)

celodnevno preverjanje v ocenjevalnem centru (15. februarja 2018);

| (b) | razgovor s posvetovalnim odborom za imenovanja (16. februarja 2018), preverjanje in mnenje (20. februarja 2018); |
| --- | --- |

(b)

razgovor s posvetovalnim odborom za imenovanja (16. februarja 2018), preverjanje in mnenje (20. februarja 2018);

| (c) | razgovor s komisarjem za proračun in človeške vire in predsednikom Evropske komisije (20. februarja 2018); |
| --- | --- |

(c)

razgovor s komisarjem za proračun in človeške vire in predsednikom Evropske komisije (20. februarja 2018);

| — | med razgovori ni bil voden zapisnik, prav tako pa ni bilo evidentirano njihovo trajanje; |
| --- | --- |

—

med razgovori ni bil voden zapisnik, prav tako pa ni bilo evidentirano njihovo trajanje;

| — | kolegij je vodjo kabineta predsednika Komisije 21. februarja 2018 soglasno imenoval za namestnika generalnega sekretarja; |
| --- | --- |

—

kolegij je vodjo kabineta predsednika Komisije 21. februarja 2018 soglasno imenoval za namestnika generalnega sekretarja;

| — | nato je takratni generalni sekretar na isti seji napovedal svojo upokojitev, pri čemer je dopoldne istega dne predsedniku Komisije poslal uradno pismo, v katerem ga je obvestil, da se namerava upokojiti 31. marca 2018; |
| --- | --- |

—

nato je takratni generalni sekretar na isti seji napovedal svojo upokojitev, pri čemer je dopoldne istega dne predsedniku Komisije poslal uradno pismo, v katerem ga je obvestil, da se namerava upokojiti 31. marca 2018;

| — | predsednik Evropske komisije in vodja njegovega kabineta sta že od leta 2015 vedela, da se namerava takratni generalni sekretar kmalu po marcu 2018 upokojiti, kar je potrdil v začetku leta 2018; predsednik te informacije vseeno ni razširil, da ne bi omajal avtoritete takratnega generalnega sekretarja, delil pa jo je z vodjo svojega kabineta; |
| --- | --- |

—

predsednik Evropske komisije in vodja njegovega kabineta sta že od leta 2015 vedela, da se namerava takratni generalni sekretar kmalu po marcu 2018 upokojiti, kar je potrdil v začetku leta 2018; predsednik te informacije vseeno ni razširil, da ne bi omajal avtoritete takratnega generalnega sekretarja, delil pa jo je z vodjo svojega kabineta;

| — | po tem, ko je takratnega generalnega sekretarja večkrat neuspešno skušal prepričati, naj podaljša svoj mandat, bi moral predsednik Evropske komisije komisarja za proračun in človeške vire vsaj opozoriti, da bo to delovno mesto kmalu prosto, tako da bi se postopek za njegovo zapolnitev lahko začel izvajati na običajen način, v skladu z najboljšo prakso in pravočasno; |
| --- | --- |

—

po tem, ko je takratnega generalnega sekretarja večkrat neuspešno skušal prepričati, naj podaljša svoj mandat, bi moral predsednik Evropske komisije komisarja za proračun in človeške vire vsaj opozoriti, da bo to delovno mesto kmalu prosto, tako da bi se postopek za njegovo zapolnitev lahko začel izvajati na običajen način, v skladu z najboljšo prakso in pravočasno;

| — | na predlog predsednika in v dogovoru s komisarjem za proračun in človeške vire ter ne da bi bilo imenovanje novega generalnega sekretarja uvrščeno na dnevni red seje, je kolegij odločil, da na podlagi člena 7 kadrovskih predpisov novoimenovanega namestnika generalnega sekretarja prerazporedi na položaj generalnega sekretarja Evropske komisije (prerazporeditev brez objave prostega delovnega mesta); |
| --- | --- |

—

na predlog predsednika in v dogovoru s komisarjem za proračun in človeške vire ter ne da bi bilo imenovanje novega generalnega sekretarja uvrščeno na dnevni red seje, je kolegij odločil, da na podlagi člena 7 kadrovskih predpisov novoimenovanega namestnika generalnega sekretarja prerazporedi na položaj generalnega sekretarja Evropske komisije (prerazporeditev brez objave prostega delovnega mesta);

Kariera novega generalnega sekretarja

| 3. | ugotavlja, da:






  — | se je novi generalni sekretar Evropski komisiji pridružil novembra 2004 kot uradnik plačilnega razreda AD6, saj je uspešno opravil javni natečaj AD COM/A/10/01; je leta 2007 napredoval v razred AD7, leta 2009 v razred AD8, leta 2011 v razred AD9 in leta 2013 v razred AD10; |
| --- | --- | --- |

3.

—

se je novi generalni sekretar Evropski komisiji pridružil novembra 2004 kot uradnik plačilnega razreda AD6, saj je uspešno opravil javni natečaj AD COM/A/10/01; je leta 2007 napredoval v razred AD7, leta 2009 v razred AD8, leta 2011 v razred AD9 in leta 2013 v razred AD10;

| — | je bil od 10. februarja 2010, ko je bil v svoji osnovni karieri še v razredu AD8, napoten za vodjo kabineta podpredsednice Viviane Reding, kjer je zasedal funkcijo vodje kabineta v razredu AD14, na ravni direktorjev, v skladu s takrat veljavnim pravilnikom o sestavi kabinetov (SEC(2010)0104); |
| --- | --- |

—

je bil od 10. februarja 2010, ko je bil v svoji osnovni karieri še v razredu AD8, napoten za vodjo kabineta podpredsednice Viviane Reding, kjer je zasedal funkcijo vodje kabineta v razredu AD14, na ravni direktorjev, v skladu s takrat veljavnim pravilnikom o sestavi kabinetov (SEC(2010)0104);

| — | novi generalni sekretar je izkoristil dopust iz osebnih razlogov (CCP) od 1. aprila 2014 do 31. maja 2014, da bi vodil volilno kampanjo vodilnega kandidata politične skupine PPE za predsednika Evropske komisije; |
| --- | --- |

—

novi generalni sekretar je izkoristil dopust iz osebnih razlogov (CCP) od 1. aprila 2014 do 31. maja 2014, da bi vodil volilno kampanjo vodilnega kandidata politične skupine PPE za predsednika Evropske komisije;

| — | po njegovi vrnitvi 1. junija 2014 mu je bil dodeljen položaj glavnega svetovalca v generalnem direktoratu za gospodarske in finančne zadeve (razred AD14); |
| --- | --- |

—

po njegovi vrnitvi 1. junija 2014 mu je bil dodeljen položaj glavnega svetovalca v generalnem direktoratu za gospodarske in finančne zadeve (razred AD14);

| — | potem ko je uspešno zaključil izbirni postopek, je bil novi generalni sekretar s 1. julijem 2014 imenovan za glavnega svetovalca Evropske banke za obnovo in razvoj; s tem imenovanjem je v svoji osnovni karieri postal uradnik plačilnega razreda AD14; |
| --- | --- |

—

potem ko je uspešno zaključil izbirni postopek, je bil novi generalni sekretar s 1. julijem 2014 imenovan za glavnega svetovalca Evropske banke za obnovo in razvoj; s tem imenovanjem je v svoji osnovni karieri postal uradnik plačilnega razreda AD14;

| — | od 1. julija 2014 do 31. oktobra 2014 je bil novi generalni sekretar napoten na funkcijo vodje prehodne skupine novoizvoljenega predsednika Evropske komisije (razred AD14); |
| --- | --- |

—

od 1. julija 2014 do 31. oktobra 2014 je bil novi generalni sekretar napoten na funkcijo vodje prehodne skupine novoizvoljenega predsednika Evropske komisije (razred AD14);

| — | 1. novembra 2014 je bil napoten na funkcijo vodje kabineta predsednika (razred AD15) v skladu s pravilnikom o sestavi kabinetov, ki velja od leta 2004 (glej sklepe SEC(2004)0185, SEC(2010)0104 in C(2014)9002); |
| --- | --- |

—

1. novembra 2014 je bil napoten na funkcijo vodje kabineta predsednika (razred AD15) v skladu s pravilnikom o sestavi kabinetov, ki velja od leta 2004 (glej sklepe SEC(2004)0185, SEC(2010)0104 in C(2014)9002);

| — | 1. januarja 2017 je v svoji osnovni karieri (brez upoštevanja napotitev) napredoval v razred AD15 v okviru 10. kroga napredovanja visokih uradnikov, kar je odločil kolegij komisarjev (PV(2017)2221); tako je bil pred sejo 21. februarja 2018 uradnik Komisije v razredu AD15 na položaju glavnega svetovalca v generalnem direktoratu za gospodarske in finančne zadeve; |
| --- | --- |

—

1. januarja 2017 je v svoji osnovni karieri (brez upoštevanja napotitev) napredoval v razred AD15 v okviru 10. kroga napredovanja visokih uradnikov, kar je odločil kolegij komisarjev (PV(2017)2221); tako je bil pred sejo 21. februarja 2018 uradnik Komisije v razredu AD15 na položaju glavnega svetovalca v generalnem direktoratu za gospodarske in finančne zadeve;

| 4. | opozarja na izjemno hitro napredovanje kariere novega generalnega sekretarja, ki je v obdobju nekaj več kot 13 let napredoval iz razreda AD6 v razred AD15, v tem času pa je osem let delal v različnih kabinetih (po tem, ko je prvič delal v kabinetu, je napredoval iz razreda AD10 v razred AD14, drugič pa iz razreda AD14 v razred AD15); |
| --- | --- |

4.

Kariere prejšnjih generalnih sekretarjev

| 5. | poudarja, da so po navedbah Komisije prejšnji trije generalni sekretarji postali direktor, generalna direktorica in vodja kabineta, preden so bili prerazporejeni na funkcijo generalnega sekretarja, novi generalni sekretar pa v službah Komisije ni opravljal nobenih vodstvenih nalog; zlasti poudarja, da 21. februarja 2018 ni opravljal funkcije namestnika generalnega sekretarja in da je v osnovnem plačilnem razredu AD15 služboval manj kot 14 mesecev; |
| --- | --- |

5.

Postopek imenovanja

| 6. | ugotavlja, da je bil po navedbah Komisije novi generalni sekretar premeščen v interesu službe v skladu s členom 7 kadrovskih predpisov, delovno mesto pa ni bilo objavljeno, ker ni veljalo za prosto; zato ugotavlja, da se uradniki niso mogli prijaviti, saj se je uporabil postopek premestitve skupaj z mestom, ne pa postopek premestitve v ožjem smislu z ustrezno objavo prostega delovnega mesta; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ugotavlja, da je Komisija postopek premestitve v skladu s členom 7 kadrovskih predpisov uporabila tudi za tri prejšnje generalne sekretarje (premestitev skupaj z mestom, ne pa premestitev v ožjem smislu); kljub temu poudarja, da nobeden od prejšnjih generalnih sekretarjev ni bil na isti seji kolegija zaporedoma imenovan za namestnika generalnega sekretarja in nato za generalnega sekretarja; poudarja tudi, da so bili vsi trije prejšnji generalni sekretarji kolegiju predlagani na seji, na kateri so bili njihovi predhodniki premeščeni na drugo delovno mesto ali pa so naznanili, da se bodo upokojili; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da je postopek imenovanja s premestitvijo sprožil predsednik Evropske komisije v soglasju s pristojnim komisarjem za proračun in kadrovske zadeve in po posvetovanju s prvim podpredsednikom (s katerim se je posvetovalo o imenu kandidata, zagotovo pa ne o postopku); |
| --- | --- |

8.

| 9. | se zaveda, da v Komisiji premeščanje direktorjev razreda AD 15 na delovna mesta generalnih direktorjev ni stalna praksa, a ugotavlja, da bi lahko s pravnega vidika kolegij po mnenju Komisije premestil glavnega svetovalca na mesto generalnega sekretarja; |
| --- | --- |

9.

| 10. | se sprašuje, zakaj je Komisija uporabila različna postopka, s katerimi je na isti seji kolegija enega samega kandidata imenovala na mesti namestnika generalnega sekretarja in generalnega sekretarja; |
| --- | --- |

10.

Ugotovitve

| 11. | poudarja, da odgovori Komisije kažejo, da sta bila predsednik in vodja njegovega kabineta že od leta 2015 seznanjena z namero nekdanjega generalnega sekretarja, da se bo kmalu po 1. marcu 2018 upokojil, svojo namero pa je v začetku leta 2018 še potrdil; poudarja, da bi bilo mogoče na podlagi te informacije naslednika imenovati po redni poti z enim od javnih postopkov iz kadrovskih predpisov: (1) imenovanje s strani kolegija po objavi prostega delovnega mesta in izbirnem postopku v skladu s členom 29 kadrovskih predpisov; ali (2) premestitev v interesu službe v skladu s členom 7 kadrovskih predpisov, in sicer na podlagi objave prostega delovnega mesta, ki omogoča, da se vsi zainteresirani uradniki prijavijo za premestitev; |
| --- | --- |

11.

| 12. | je seznanjen s stališčem Komisije, da objava delovnega mesta v skladu s kadrovskimi predpisi ni nujna, zlasti ko gre za mesto generalnega sekretarja, ki ne zahteva le posebnih izkušenj, temveč tudi določeno stopnjo zaupanja s strani predsednika in kolegija komisarjev; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da z izbiro postopka premestitve v skladu s členom 7 kadrovskih predpisov v obliki premestitve novoimenovanega namestnika generalnega sekretarja skupaj z njegovim mestom na položaj generalnega sekretarja ni bilo treba objaviti prostega delovnega mesta, ki ga je ob upokojitvi sprostil prejšnji generalni sekretar; ugotavlja, da je bil ta postopek sicer uporabljen tudi pri imenovanjih prejšnjih generalnih sekretarjev, a so ti poprej zasedali delovna mesta generalnih direktorjev ter imeli precejšnje vodstvene in proračunske naloge; poudarja pa, da se mora ta tradicija neobjavljanja končati, saj ne izpolnjuje sodobnih standardov preglednosti, ki bi jih morali upoštevati Komisija, Evropski parlament in druge institucije EU; |
| --- | --- |

13.

| 14. | je seznanjen s splošno prakso v Komisiji, da se delovna mesta zasedajo z notranjim premeščanjem v obliki premestitve skupaj z delovnim mestom, ta praksa pa se uporablja tudi za vodstveni kader; čeprav priznava, da imajo institucije v zvezi s tem precejšen manevrski prostor za presojo, je zaskrbljen, da bi se utegnilo s takšnim ravnanjem spodkopavati načelo enakih možnosti in onemogočati izbira najprimernejših kandidatov; poziva vse institucije Unije, naj s postopkom premestitve delovna mesta zasedajo le po predhodni seznanitvi osebja, ravnajo v skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije ter dajejo prednost odprtim in preglednim postopkom, katerih cilj je izbrati najprimernejše kandidate; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da so bili le predsednik, komisar, pristojen za proračun in kadrovske zadeve, prvi podpredsednik ter nekdanji in novi generalni sekretar pred sejo kolegija komisarjev 21. februarja 2018 obveščeni, da bo podan predlog za takojšnje imenovanje novega generalnega sekretarja; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ugotavlja, da je ta postopek, kot kaže, presenetil vse druge člane kolegija in onemogočil, da bi se med komisarji razvila razprava, saj imenovanje novega generalnega sekretarja ni bilo uvrščeno na dnevni red seje kolegija komisarjev 21. februarja 2018; |
| --- | --- |

16.

| 17. | je močno zaskrbljen, saj bi lahko tak način imenovanja generalnega sekretarja vzbudil dvome o imenovanju na mesto namestnika generalnega sekretarja tik pred tem, saj se morda z njim ni želelo zapolniti tega prostega delovnega mesta, temveč omogočiti premestitev tega mesta na mesto generalnega sekretarja v skladu s členom 7 kadrovskih predpisov brez objave prostega delovnega mesta; meni, da so bile sicer s takšnim ravnanjem izpolnjene izključno postopkovne zahteve, a je vseeno v nasprotju z duhom kadrovskih predpisov in preprečuje, da bi se za prosto mesto potegovali tudi drugi uslužbenci, ki izpolnjujejo pogoje; |
| --- | --- |

17.

Sklepne ugotovitve

| 18. | je razočaran, da očitno niti eden od komisarjev, potem ko je opazil, da te točke ni na dnevnem redu, ni podvomil v to presenetljivo imenovanje, zahteval, naj se sklep o imenovanju preloži, ali zahteval načelne razprave o vlogi prihodnjega generalnega sekretarja v Komisiji in o tem, kako se njegova vloga dojema; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opozarja, da so generalni direktorji v evropskih institucijah odgovorni za več sto zaposlenih ter v svoji vlogi odredbodajalcev izvršujejo precejšen proračun, prav tako pa morajo v letnih poročilih o dejavnosti ob koncu vsakega proračunskega leta podpisati izjavo o zanesljivosti; zato dvomi v trditev Komisije, da bi lahko bilo mesto vodje kabineta predsednika v smislu vodstvenih in proračunskih nalog enakovredno položaju generalnega direktorja, čeprav kandidat za razliko od prejšnjih generalnih sekretarjev Komisije poprej ni zasedal tega mesta; poudarja, da interno sporočilo predsednika Komisiji o sestavi kabinetov članov komisije in službi tiskovnega predstavnika z dne 1. novembra 2014 ne nadomešča ali spreminja kadrovskih predpisov; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja, da bi bilo mogoče imenovanje generalnega sekretarja v dveh korakih obravnavati kot potezo, podobno udaru, ki je v celoti dosegla in nemara celo presegla pravne omejitve; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da Parlament ne najde „resnih in nujnih razmer“, kakor jih je opisala pravna služba Parlamenta, ki bi upravičevale uporabo postopka premestitve v skladu s členom 7 kadrovskih predpisov brez objave prostega delovnega mesta; |
| --- | --- |

21.

Zahtevani ukrepi

| 22. | se zaveda, da razveljavitev ugodnega upravnega akta praviloma ni mogoča zaradi pravnih omejitev, a vseeno poziva Komisijo, naj ponovno oceni postopek imenovanja novega generalnega sekretarja, da bi tudi drugim morebitnim kandidatom iz evropske javne uprave omogočila, da se potegujejo za mesto, s tem pa povečala izbiro med morebitnimi kandidati iz iste funkcionalne skupine in razreda; poziva Komisijo, naj v prihodnje izvaja odprte in pregledne postopke obravnavanja prijav; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da se je treba držati črke in duha kadrovskih predpisov, če želimo ohranjati izvrstno in neodvisno ter lojalno in motivirano evropsko javno službo; poudarja, da je treba v ta namen v celoti upoštevati predvsem člene 4, 7 in 29 kadrovskih predpisov, da se „uslužbenci institucije obvestijo o prostih delovnih mestih v tej instituciji, ko organ za imenovanja odloči, da je treba prosto delovno mesto zapolniti“, to obvezo glede preglednosti pa je treba upoštevati tudi pri premestitvah v skladu s členom 7 kadrovskih predpisov, razen v zelo izrednih in ustrezno utemeljenih primerih, kakor jih navaja Sodišče; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja, da je mogoče le z ustreznim objavljanjem prostih delovnih mest zagotoviti širok in glede na spol uravnotežen izbor najprimernejših kandidatov, ki omogoča sprejemanje informiranih in najustreznejših sklepov o imenovanju; poudarja, da se morajo vse evropske institucije in organi izogibati postopkom objavljanja, katerih edini namen je zadostiti formalnim zahtevam za objavo; |
| --- | --- |

24.

| 25. | priporoča, naj se postopki sprejemanja odločitev kolegija komisarjev okrepijo, da bi preprečili nepremišljeno potrjevanje imenovanj ali drugih pomembnih odločitev, zato je treba vse tovrstne točke dodati v osnutek dnevnega reda; |
| --- | --- |

25.

| 26. | v zvezi s tem poziva vse institucije in organe Evropske unije, naj prenehajo nameščati ljudi na položaje, saj se lahko s tem škodi postopkom in posledično tudi verodostojnosti EU; poudarja, da politični vpliv ne sme spodkopavati uveljavljanja kadrovskih predpisov; meni, da je treba v interesu preglednosti, integritete in enakih možnosti objavljati vsa prosta delovna mesta; poudarja, da morajo institucije, če se odločijo vseeno odstopiti od tega načela, v vseh primerih ostati znotraj majhnega manevrskega prostora, ki ga določa sodna praksa Sodišča Evropske unije; |
| --- | --- |

26.

| 27. | predlaga, naj v komisijah za izbor višjega vodstva Parlamenta sodelujejo uradniki iz vrst predstavniških organov osebja; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva Komisijo in vse druge zadevne institucije EU, naj razveljavijo vse sklepe, s katerimi funkcijo vodje kabineta predsednika obravnavajo kot enakovredno funkciji generalnega direktorja in funkcijo vodje kabineta komisarja kot enakovredno funkciji direktorja; prav tako poziva Komisijo, naj zagotovi, da se bodo v naslednji reviziji kadrovskih predpisov po rednem zakonodajnem postopku obravnavale primerne karierne možnosti, tako za uradnike, ki stopajo po tradicionalni karierni poti, kot za člane kabineta, ter;






  — | v zvezi s členom 7 pojasnilo, da se je postopek premestitve skupaj z mestom natančneje obravnaval le v sodni praksi, |
| --- | --- | --- |

28.

—

v zvezi s členom 7 pojasnilo, da se je postopek premestitve skupaj z mestom natančneje obravnaval le v sodni praksi,

| — | dodali ustrezni notranji predpisi za člane kabinetov ter |
| --- | --- |

—

dodali ustrezni notranji predpisi za člane kabinetov ter

| — | opredelili povsem pregledni postopki za imenovanje generalnega sekretarja; |
| --- | --- |

—

opredelili povsem pregledni postopki za imenovanje generalnega sekretarja;

| 29. | poziva Komisijo, naj pred koncem leta 2018 pregleda upravne postopke za imenovanje višjih uradnikov, s čimer bi v celoti zagotovila, da bodo ob upoštevanju kar največje preglednosti in enakih možnosti izbrani najboljši kandidati, ter s tem bila za zgled drugim evropskim institucijam; |
| --- | --- |

29.

| 30. | se zaveda, da člen 17 Poslovnika Komisije generalnemu sekretarju, ki bi moral imeti obsežne vodstvene izkušnje in uživati zaupanje predsednika, pripisuje posebne vodstvene naloge; meni, da je treba posodobiti in pojasniti ta pravila, da bi zagotovili nevtralnost vloge generalnega sekretarja v (strankarskem) političnem okolju; pričakuje, da bo do septembra 2018 seznanjen s posodobitvijo; |
| --- | --- |

30.

o

o o

| 31. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje vsem evropskim institucijam. |
| --- | --- |

31.

---

| 18.11.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 390/69 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 390/69

---

P8_TA(2018)0118

Napredek pri globalnih dogovorih OZN o varnih, urejenih in zakonitih migracijah in o beguncih

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2018 o napredku pri globalnih dogovorih OZN o varnih, urejenih in zakonitih migracijah in o beguncih (2018/2642(RSP))

(2019/C 390/09)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju ustanovne listine Združenih narodov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustanovne listine Združenih narodov,

| — | ob upoštevanju Konvencije o statusu beguncev iz leta 1951 in njenega Protokola o statusu beguncev iz leta 1967, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o statusu beguncev iz leta 1951 in njenega Protokola o statusu beguncev iz leta 1967,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah ter drugih pogodb in dokumentov OZN o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah ter drugih pogodb in dokumentov OZN o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju konvencije OZN o otrokovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije OZN o otrokovih pravicah,

| — | ob upoštevanju agende za dostojno delo Mednarodne organizacije dela, zlasti konvencije Mednarodne organizacije dela št. 189 (2011) o dostojnem delu za delavce v gospodinjstvu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende za dostojno delo Mednarodne organizacije dela, zlasti konvencije Mednarodne organizacije dela št. 189 (2011) o dostojnem delu za delavce v gospodinjstvu,

| — | ob upoštevanju resolucije A/RES/71/1 Generalne skupščine OZN z dne 19. septembra 2016, Newyorške deklaracije o beguncih in migrantih (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije A/RES/71/1 Generalne skupščine OZN z dne 19. septembra 2016, Newyorške deklaracije o beguncih in migrantih (1),

| — | ob upoštevanju Priloge I k Newyorški deklaraciji (Celovit okvir za odzivanje na begunsko krizo), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Priloge I k Newyorški deklaraciji (Celovit okvir za odzivanje na begunsko krizo),

| — | ob upoštevanju Priloge II k Newyorški deklaraciji (Pot do svetovnega dogovora o varnih, urejenih in zakonitih migracijah), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Priloge II k Newyorški deklaraciji (Pot do svetovnega dogovora o varnih, urejenih in zakonitih migracijah),

| — | ob upoštevanju smernic EU z dne 6. marca 2017 za spodbujanje in varstvo otrokovih pravic in Sporočila Komisije z dne 12. aprila 2017 o zaščiti otrok pri migracijah (COM(2017)0211), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU z dne 6. marca 2017 za spodbujanje in varstvo otrokovih pravic in Sporočila Komisije z dne 12. aprila 2017 o zaščiti otrok pri migracijah (COM(2017)0211),

| — | ob upoštevanju resolucije A/RES/71/280 generalne skupščine Združenih narodov z dne 6. aprila 2017 o pogojih medvladnih pogajanj o svetovnem paktu za varne, urejene in zakonite migracije (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije A/RES/71/280 generalne skupščine Združenih narodov z dne 6. aprila 2017 o pogojih medvladnih pogajanj o svetovnem paktu za varne, urejene in zakonite migracije (2),

| — | ob upoštevanju poročila Sveta OZN za človekove pravice z dne 28. aprila 2017 z naslovom Poročilo posebnega poročevalca o človekovih pravicah migrantov o načrtu za spodbujanje mobilnosti ljudi do leta 2035 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Sveta OZN za človekove pravice z dne 28. aprila 2017 z naslovom Poročilo posebnega poročevalca o človekovih pravicah migrantov o načrtu za spodbujanje mobilnosti ljudi do leta 2035 (3),

| — | ob upoštevanju dokumenta UNHCR z dne 17. maja 2017 z naslovom Načrt za napredek v smeri globalnega dogovora o beguncih (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta UNHCR z dne 17. maja 2017 z naslovom Načrt za napredek v smeri globalnega dogovora o beguncih (4),

| — | ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja OZN Antónia Guterresa z dne 11. januarja 2018 z naslovom Uspešno obvladovanje migracij za vse (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja OZN Antónia Guterresa z dne 11. januarja 2018 z naslovom Uspešno obvladovanje migracij za vse (5),

| — | ob upoštevanju predhodnega osnutka globalnega dogovora o beguncih z dne 31. januarja 2018 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predhodnega osnutka globalnega dogovora o beguncih z dne 31. januarja 2018 (6),

| — | ob upoštevanju predhodnega osnutka UNHCR in izboljšanega predhodnega osnutka globalnega dogovora o varnih, urejenih in zakonitih migracijah z dne 5. februarja 2018 (7) in 5. marca 2018 (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predhodnega osnutka UNHCR in izboljšanega predhodnega osnutka globalnega dogovora o varnih, urejenih in zakonitih migracijah z dne 5. februarja 2018 (7) in 5. marca 2018 (8),

| — | ob upoštevanju izjave iz Abidžana, sprejete na 5. vrhu EU-AU novembra 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave iz Abidžana, sprejete na 5. vrhu EU-AU novembra 2017,

| — | ob upoštevanju resolucije A/RES/70/1 Generalne skupščine Združenih narodov z naslovom Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030 in njenih 17 ciljev trajnostnega razvoja, sprejetih 25. septembra 2015 na vrhu OZN v New Yorku (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije A/RES/70/1 Generalne skupščine Združenih narodov z naslovom Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030 in njenih 17 ciljev trajnostnega razvoja, sprejetih 25. septembra 2015 na vrhu OZN v New Yorku (9),

| — | ob upoštevanju Mednarodne konvencije o varstvu pravic vseh delavcev migrantov in članov njihovih družin, ki jo je sprejela Generalna skupščina Združenih narodov z resolucijo A/RES/45/158 z dne 18. decembra 1990 (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodne konvencije o varstvu pravic vseh delavcev migrantov in članov njihovih družin, ki jo je sprejela Generalna skupščina Združenih narodov z resolucijo A/RES/45/158 z dne 18. decembra 1990 (10),

| — | ob upoštevanju skupnega splošnega stališča Odbora OZN za zaščito pravic vseh delavcev migrantov in članov njihovih družin in Odbora OZN za pravice otrok glede človekovih pravic otrok v okviru mednarodnih migracij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega splošnega stališča Odbora OZN za zaščito pravic vseh delavcev migrantov in članov njihovih družin in Odbora OZN za pravice otrok glede človekovih pravic otrok v okviru mednarodnih migracij,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. aprila 2016 o EU v spreminjajočem se globalnem okolju – bolj povezan, konflikten in kompleksen svet (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. aprila 2016 o EU v spreminjajočem se globalnem okolju – bolj povezan, konflikten in kompleksen svet (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2016 o človekovih pravicah in migracijah v tretjih državah (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2016 o človekovih pravicah in migracijah v tretjih državah (12),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. junija 2017 o odpornosti kot strateški prednostni nalogi zunanjega delovanja EU (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. junija 2017 o odpornosti kot strateški prednostni nalogi zunanjega delovanja EU (13),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 5. aprila 2017 o obravnavanju tokov beguncev in migrantov: vloga zunanjega delovanja EU (14) in z dne 12. aprila 2016 o razmerah v Sredozemlju in potrebi po celostnem pristopu EU k migraciji (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 5. aprila 2017 o obravnavanju tokov beguncev in migrantov: vloga zunanjega delovanja EU (14) in z dne 12. aprila 2016 o razmerah v Sredozemlju in potrebi po celostnem pristopu EU k migraciji (15),

| — | ob upoštevanju poročila, ki ga je 12. oktobra 2017 sprejel Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira Unije za preselitev in o spremembi Uredbe (EU) št. 516/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (A8-0316/2017) ter potrebe po tem, da EU izpolni vsaj 20 % letnih predvidenih globalnih potreb po preselitvi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila, ki ga je 12. oktobra 2017 sprejel Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira Unije za preselitev in o spremembi Uredbe (EU) št. 516/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (A8-0316/2017) ter potrebe po tem, da EU izpolni vsaj 20 % letnih predvidenih globalnih potreb po preselitvi,

| — | ob upoštevanju člena 123(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123(2) Poslovnika,

| A. | ker ima v skladu s členom 13(2) splošne deklaracije o človekovih pravicah vsak pravico zapustiti katero koli državo, vključno z lastno, in se vrniti v svojo državo; ker je leta 1999 Odbor OZN za človekove pravice v splošni pripombi št. 273 (odstavek 8) pojasnil, da ta pravica ne sme biti odvisna od namena ali dolžine bivanja zunaj države; |
| --- | --- |

A.

ker ima v skladu s členom 13(2) splošne deklaracije o človekovih pravicah vsak pravico zapustiti katero koli državo, vključno z lastno, in se vrniti v svojo državo; ker je leta 1999 Odbor OZN za človekove pravice v splošni pripombi št. 273 (odstavek 8) pojasnil, da ta pravica ne sme biti odvisna od namena ali dolžine bivanja zunaj države;

| B. | ker so na vrhu OZN o beguncih in migrantih, ki ga je 19. septembra 2016 gostila generalna skupščina v New Yorku, države članice soglasno sprejele newyorško deklaracijo za begunce in migrante, na podlagi katere sta bila začeta dva ločena, različna in neodvisna, a v bistvu medsebojno povezana procesa, katerih namen je sprejetje globalnega dogovora o beguncih in globalnega dogovora o varnih, urejenih in zakonitih migracijah, ki bosta podpisana na konferenci v Maroku decembra 2018; |
| --- | --- |

B.

ker so na vrhu OZN o beguncih in migrantih, ki ga je 19. septembra 2016 gostila generalna skupščina v New Yorku, države članice soglasno sprejele newyorško deklaracijo za begunce in migrante, na podlagi katere sta bila začeta dva ločena, različna in neodvisna, a v bistvu medsebojno povezana procesa, katerih namen je sprejetje globalnega dogovora o beguncih in globalnega dogovora o varnih, urejenih in zakonitih migracijah, ki bosta podpisana na konferenci v Maroku decembra 2018;

| C. | ker je v Prilogi I newyorške deklaracije določen celostni okvir za odzivanje na begunsko krizo, ki temelji na načelu mednarodne delitve odgovornosti in na odločenosti držav članic OZN, da bodo obravnavale temeljne vzroke za prisilno razseljevanje; ker ta okvir določa posebne ukrepe za zmanjšanje pritiska na države gostiteljice, za povečanje samostojnosti beguncev, za razširitev dostopa do rešitev glede tretjih držav in za zagotovitev pogojev v državah izvora za varno in dostojanstveno vrnitev; |
| --- | --- |

C.

ker je v Prilogi I newyorške deklaracije določen celostni okvir za odzivanje na begunsko krizo, ki temelji na načelu mednarodne delitve odgovornosti in na odločenosti držav članic OZN, da bodo obravnavale temeljne vzroke za prisilno razseljevanje; ker ta okvir določa posebne ukrepe za zmanjšanje pritiska na države gostiteljice, za povečanje samostojnosti beguncev, za razširitev dostopa do rešitev glede tretjih držav in za zagotovitev pogojev v državah izvora za varno in dostojanstveno vrnitev;

| D. | ker je bil visoki komisar OZN za begunce zaprošen, naj opravi posvetovanja o akcijskem programu za dopolnitev celostnega okvira za odzivanje na begunsko krizo in naj v svojem letnem poročilu generalni skupščini leta 2018 predlaga globalni dogovor o beguncih; |
| --- | --- |

D.

ker je bil visoki komisar OZN za begunce zaprošen, naj opravi posvetovanja o akcijskem programu za dopolnitev celostnega okvira za odzivanje na begunsko krizo in naj v svojem letnem poročilu generalni skupščini leta 2018 predlaga globalni dogovor o beguncih;

| E. | ker so EU in njene države članice sodelovale v postopku priprave in v razpravah, ki so pripeljale do predstavitve predhodnih osnutkov; ker je z začetkom bolj kritične faze postopka in zaradi odločitve ZDA, da odstopi od pogajanj, še pomembneje, da EU in njene države članice prevzamejo vodilno vlogo in zagotovijo močno besedilo, ki bo osredotočeno na ljudi in človekove pravice; |
| --- | --- |

E.

ker so EU in njene države članice sodelovale v postopku priprave in v razpravah, ki so pripeljale do predstavitve predhodnih osnutkov; ker je z začetkom bolj kritične faze postopka in zaradi odločitve ZDA, da odstopi od pogajanj, še pomembneje, da EU in njene države članice prevzamejo vodilno vlogo in zagotovijo močno besedilo, ki bo osredotočeno na ljudi in človekove pravice;

| F. | ker so migracije zapleten človeški pojav; ker so begunci natančno opredeljeni in zaščiteni z mednarodnim pravom kot osebe, ki bivajo zunaj svoje države izvora zaradi strahu pred pregonom, konfliktom in nasiljem ali drugih okoliščin in ki zato potrebujejo mednarodno zaščito, obenem pa so begunci in migranti nosilci človekovih pravic in se pogosto soočajo z večjo ranljivostjo, nasiljem in zlorabo v okviru migracijskega procesa; ker se globalni dogovor o beguncih in globalni dogovor o varnih, urejenih in zakonitih migracijah med seboj dopolnjujeta in bodo zato potrebni skupni ukrepi za njuno izvajanje; |
| --- | --- |

F.

ker so migracije zapleten človeški pojav; ker so begunci natančno opredeljeni in zaščiteni z mednarodnim pravom kot osebe, ki bivajo zunaj svoje države izvora zaradi strahu pred pregonom, konfliktom in nasiljem ali drugih okoliščin in ki zato potrebujejo mednarodno zaščito, obenem pa so begunci in migranti nosilci človekovih pravic in se pogosto soočajo z večjo ranljivostjo, nasiljem in zlorabo v okviru migracijskega procesa; ker se globalni dogovor o beguncih in globalni dogovor o varnih, urejenih in zakonitih migracijah med seboj dopolnjujeta in bodo zato potrebni skupni ukrepi za njuno izvajanje;

| G. | ker so človeška mobilnost in migracije vedno večji del naše realnosti, saj je na svetu približno 258 milijonov mednarodnih migrantov; ker je delež migrantov glede na svetovno prebivalstvo narasel z 2,8 % leta 2000 na 3,4 % leta 2017; ker je 48 % migrantov žensk; ker večina migrantov potuje na varen in urejen način; ker 85 % migracijskih gibanj poteka med državami na enaki stopnji razvoja; ker je bila leta 2017 Evropa drugi največji vir mednarodnih migrantov (61 milijonov) (16); |
| --- | --- |

G.

ker so človeška mobilnost in migracije vedno večji del naše realnosti, saj je na svetu približno 258 milijonov mednarodnih migrantov; ker je delež migrantov glede na svetovno prebivalstvo narasel z 2,8 % leta 2000 na 3,4 % leta 2017; ker je 48 % migrantov žensk; ker večina migrantov potuje na varen in urejen način; ker 85 % migracijskih gibanj poteka med državami na enaki stopnji razvoja; ker je bila leta 2017 Evropa drugi največji vir mednarodnih migrantov (61 milijonov) (16);

| H. | ker je po podatkih UNHCR ob koncu leta 2015 približno 65 milijonov ljudi živelo v prisilni izseljenosti, od tega je bilo 12 milijonov prebivalcev Sirije; ker je bilo po podatkih Svetovne banke med letoma 2012 in 2015 razseljenih približno 9 milijonov ljudi, kar je velik izziv za svetovni sistem humanitarne pomoči; ker 84 % svetovnih beguncev in 99 % notranje razseljenih oseb gostijo države ali regije v razvoju, največ na afriški celini, medtem ko evropske države brez Turčije gostijo le 10 % vseh beguncev; ker se po podatkih UNHCR o predvidenih globalnih potrebah po preselitvi za leto 2018 ocenjuje, da bo preselitev potrebovalo skoraj 1,2 milijona ljudi; ker je od leta 2000 na svetovni ravni umrlo več kot 46.000 migrantov in beguncev, ki so varnost in dostojanstvo iskali v tujini, med drugim jih je v Sredozemskem morju od leta 2014 po ocenah umrlo najmanj 14.500 (17); |
| --- | --- |

H.

ker je po podatkih UNHCR ob koncu leta 2015 približno 65 milijonov ljudi živelo v prisilni izseljenosti, od tega je bilo 12 milijonov prebivalcev Sirije; ker je bilo po podatkih Svetovne banke med letoma 2012 in 2015 razseljenih približno 9 milijonov ljudi, kar je velik izziv za svetovni sistem humanitarne pomoči; ker 84 % svetovnih beguncev in 99 % notranje razseljenih oseb gostijo države ali regije v razvoju, največ na afriški celini, medtem ko evropske države brez Turčije gostijo le 10 % vseh beguncev; ker se po podatkih UNHCR o predvidenih globalnih potrebah po preselitvi za leto 2018 ocenjuje, da bo preselitev potrebovalo skoraj 1,2 milijona ljudi; ker je od leta 2000 na svetovni ravni umrlo več kot 46.000 migrantov in beguncev, ki so varnost in dostojanstvo iskali v tujini, med drugim jih je v Sredozemskem morju od leta 2014 po ocenah umrlo najmanj 14.500 (17);

| I. | ker je zgodovinsko Evropa vedno bila tako ciljna regija kot vir migracije; ker so tudi Evropejci v tujino odhajali zaradi slabih gospodarskih razmer, konflikta ali političnega pregona; ker so se številni Evropejci izselili zaradi sedanje gospodarske in finančne krize, med drugim v gospodarstva v vzponu na svetovnem jugu; |
| --- | --- |

I.

ker je zgodovinsko Evropa vedno bila tako ciljna regija kot vir migracije; ker so tudi Evropejci v tujino odhajali zaradi slabih gospodarskih razmer, konflikta ali političnega pregona; ker so se številni Evropejci izselili zaradi sedanje gospodarske in finančne krize, med drugim v gospodarstva v vzponu na svetovnem jugu;

| J. | ker se številni otroci migranti soočajo z nasiljem, zlorabo in izkoriščanjem; ker se za več kot 100 držav ve, da pridržujejo otroke iz razlogov, povezanih z migracijami (18); ker je za otroke begunce petkrat bolj verjetno kot za druge otroke, da bodo opustili šolanje, manj kot četrtina beguncev mladoletnikov pa je vpisanih v srednjo šolo; |
| --- | --- |

J.

ker se številni otroci migranti soočajo z nasiljem, zlorabo in izkoriščanjem; ker se za več kot 100 držav ve, da pridržujejo otroke iz razlogov, povezanih z migracijami (18); ker je za otroke begunce petkrat bolj verjetno kot za druge otroke, da bodo opustili šolanje, manj kot četrtina beguncev mladoletnikov pa je vpisanih v srednjo šolo;

| K. | ker so delavci migranti pogosto izpostavljeni diskriminaciji, izkoriščanju in kršitvi pravic; ker je od 24,9 milijona ljudi na svetu, ki so žrtve prisilnega dela, 23 % mednarodnih migrantov; |
| --- | --- |

K.

ker so delavci migranti pogosto izpostavljeni diskriminaciji, izkoriščanju in kršitvi pravic; ker je od 24,9 milijona ljudi na svetu, ki so žrtve prisilnega dela, 23 % mednarodnih migrantov;

| L. | ker izkušnje kažejo, da migranti pozitivno prispevajo v državah, v katerih živijo, pa tudi v svojih matičnih državah; ker v državah, v katerih živijo, prispevajo s plačevanjem davkov in s porabo približno 85 % svojega dohodka v gospodarstvih teh držav; ker je bilo ocenjeno, da je bilo leta 2017 z nakazili migrantov v države v razvoju prenesenih približno 596 milijard ameriških dolarjev, kar je je trikrat več od skupne uradne razvojne pomoči; |
| --- | --- |

L.

ker izkušnje kažejo, da migranti pozitivno prispevajo v državah, v katerih živijo, pa tudi v svojih matičnih državah; ker v državah, v katerih živijo, prispevajo s plačevanjem davkov in s porabo približno 85 % svojega dohodka v gospodarstvih teh držav; ker je bilo ocenjeno, da je bilo leta 2017 z nakazili migrantov v države v razvoju prenesenih približno 596 milijard ameriških dolarjev, kar je je trikrat več od skupne uradne razvojne pomoči;

| 1. | odločno podpira cilje iz New Yorka o beguncih in migrantih in s tem povezan proces, namenjen oblikovanju ureditve globalnega upravljanja, krepitvi usklajevanja mednarodnih migracij, mobilnosti ljudi ter velikih premikov beguncev in dolgotrajnih razmer z velikim številom beguncev ter vzpostavitvi trajnih rešitev in pristopov, s katerimi bi jasno opredelili pomen varovanja pravic beguncev in migrantov; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva države članice EU, naj se povežejo in sprejmejo enotno stališče EU ter dejavno zagovarjajo in pospešujejo napredek pri pogajanjih o pomembnem vprašanju globalnih dogovorov OZN o varnih, urejenih in zakonitih migracijah in o beguncih; |
| --- | --- |

2.

| 3. | je prepričan, da v svetu, kjer močno prevladuje soodvisnost, izzive, povezane z mobilnostjo ljudi lahko najbolje rešuje mednarodna skupnost kot celota; zato pozdravlja začetek medvladnih pogajanj o globalnih dogovorih OZN o varnih, urejenih in zakonitih migracijah in začetek uradnih posvetovanj o globalnem dogovoru o beguncih na podlagi predhodnih osnutkov, ki naj bi bila končana do julija 2018; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Evropsko unijo, zlasti njeno visoko predstavnico za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Komisijo, naj izkoristita ves svoj diplomatski vpliv in aktivirata delegacije EU ne le v New Yorku in Ženevi, temveč tudi v drugih ključnih državah, zlasti državah v razvoju, katerih dejanska udeležba v procesu je ključnega pomena, saj so države izvora in tranzita pa tudi namembne države, zato bi morala EU to udeležbo omogočiti, da bi zagotovili uspeh tega procesa; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da temeljne mednarodne pogodbe o človekovih pravicah priznavajo pravice vseh ljudi, vključno z migranti in begunci, ne glede na njihov pravni status, in obvezujejo države, da jih spoštujejo, vključno s temeljnim načelom nevračanja; poziva, naj se posebna pozornost nameni osebam, ki se znajdejo v ranljivem položaju in potrebujejo posebno zdravstveno ali psihološko podporo, vključno zaradi fizičnega, spolnega nasilja ali nasilja na podlagi spola, ali mučenja; se ob tem zavzema za vključitev konkretnih ukrepov v globalne dogovore; poleg tega opozarja, da se ranljivost pojavi zaradi okoliščin v državi izvora, tranzita ali namembni državi, ter da ni le posledica identitete osebe, temveč tudi političnih odločitev, neenakosti ter strukturnih in družbenih dinamik; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opozarja, da cilji trajnostnega razvoja iz agende za leto 2030 priznavajo, da načrtovane in dobro vodene migracijske politike lahko pomagajo doseči trajnostni razvoj in vključujočo rast, pa tudi zmanjšanje neenakosti znotraj držav in med njimi; poziva, naj se ustrezna pozornost nameni z migracijami povezanim vidikom ciljev trajnostnega razvoja ter globalnih dogovorov; poziva EU in države članice, naj izpolnijo svoje zaveze za uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja v zvezi z otroki, in sicer z izvajanjem smernic EU z dne 6. marca 2017 za spodbujanje in varstvo otrokovih pravic; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva države članice OZN, naj se samostojno zavežejo spodbujanju enakosti spolov in krepitvi vloge žensk in deklet kot osrednjega elementa globalnega dogovora, v skladu s ciljem trajnostnega razvoja št. 5; poleg tega opozarja, da lahko migracije pospešijo krepitev vloge žensk in enakost, saj je med migranti 48 % žensk, od katerih sta dve tretjini zaposleni; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva države članice OZN, naj se samostojno zavežejo zagotavljanju zaščite otrok migrantov; poudarja, da so vsi otroci, ne glede na njihov migrantski ali begunski status, najprej in predvsem otroci, ki so upravičeni do uživanja vseh pravic, zapisanih v Konvenciji OZN o otrokovih pravicah, ter da morajo biti otrokove koristi v ospredju pri vseh odločitvah in ukrepih, ki jih zadevajo; meni, da so globalni dogovori priložnost za okrepitev referenčnih meril za varstvo otrok, prizadetih zaradi migracij in prisilnega razseljevanja; odobrava, da se v predhodni osnutek vključijo jasne zaveze o posebnih, perečih vprašanjih, kot so poziv k odpravi pridržanja otrok, izboljšanje ukrepanja glede pogrešanih migrantov, trdna podpora združevanju družin in drugim urejenim potem, preprečevanje apatridnosti otrok ter vključevanje otrok beguncev in otrok prosilcev za azil v nacionalne varstvene, izobraževalne in zdravstvene sisteme; poziva EU in njene države članice, naj se odločno zavzamejo za te predloge ter tako zagotovijo, da bodo ostali v končnem besedilu, ki bo sprejeto decembra; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da bi se bilo treba še naprej osredotočati na obravnavanje različnih vzrokov za nezakonite migracije in prisilno razseljevanje (konflikti, preganjanje, etnično čiščenje, splošno nasilje ali drugih dejavnikov, kot so huda revščina, podnebne spremembe ali naravne nesreče); |
| --- | --- |

9.

| 10. | obžaluje vztrajen in široko razširjen pojav apatridnosti, ki pomeni hudo grožnjo za človekove pravice; poziva EU in njene države članice, naj zagotovijo, da se to vprašanje ustrezno obravnava v tekočih pogajanjih o globalnih dogovorih; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da morajo biti posvetovanja in pogajanja pregledna in vključujoča ter morajo vključevati vse deležnike, lokalne in regionalne organe ter institucije in civilno družbo, vključno z organizacijami migrantov, kolikor je mogoče, kljub temu, da so pogajanja medvladna; poudarja, da bo treba v končni fazi postopka, ki bo privedel do sprejetja dogovorov, izkoristiti vlogo parlamentov, in poudarja zlasti potrebo po okrepitvi parlamentarne razsežnosti stališča EU; |
| --- | --- |

11.

| 12. | meni, da bi bilo treba oblikovati mehanizem za usklajevanje, da se zagotovi dopolnjevanje teh dveh dogovorov in skladnost na področju medsektorskih vprašanj; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, kako pomembno je zbiranje in spremljanje razčlenjenih podatkov o migracijah in beguncih, ki ga je treba pospremiti s posebnimi kazalniki za migrante, ki so bistvenega pomena pri oblikovanju politik in morajo temeljiti na dejanskih podatkih in ne napačnih ali lažnih predstavah, obenem pa zagotavljati standarde glede temeljnih pravic, vključno s pravico do zasebnosti, ter standarde glede varstva podatkov, obenem pa preprečevati resne kršitve človekovih pravic posameznikov, na katere se nanašajo podatki; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da je treba okrepiti razsežnost spremljanja izvajanja obeh globalnih dogovorov v bližnji prihodnosti, zlasti zaradi njihove nezavezujoče narave, da bi se izognili pristopom à la carte različnih vpletenih držav; v zvezi s tem poziva k pozornem spremljanju z določitvijo meril in kazalnikov, kadar je to primerno; poudarja, da je treba za strukturo OZN in zadevne agencije zagotoviti sredstva, potrebna za vse naloge, ki jim bodo skladno z odločitvami držav poverjene med izvajanjem in spremljanjem dogovorov; |
| --- | --- |

14.

| 15. | priznava, da upravljanje migracij zahteva večje naložbe, ustrezna sredstva ter prožne in pregledne instrumente, ter da bomo v prihodnjih letih potrebovali dobro zasnovane, prožne in učinkovitejše instrumente za obravnavanje migracijskih izzivov; poziva k večji vlogi instrumentov financiranja EU pri izvajanju globalnih dogovorov; poziva k vključitvi finančne skladnosti v naslednji večletni finančni okvir in k pregledu dolgoročne proračunske podpore za migracijske in azilne politike ter ukrepe, ki izhajajo iz globalnih dogovorov; meni, da se morajo proračuni za razvoj še naprej osredotočati na trajnostno izkoreninjenje revščine; |
| --- | --- |

15.

Globalni dogovor o beguncih

| 16. | pozdravlja osnutek dogovora o beguncih in njegov v človekove pravice usmerjen pristop; čestita UNHCR za njegovo delom in zavzemanje za najbolj celovito izvajanje njihovega mandata; poziva vse države, naj se zavežejo k bolj enakopravni delitvi odgovornosti za sprejemanje in podporo beguncev po vsem svetu ter poziva EU in njene države članice, naj priznajo in izpolnijo svoj del odgovornosti; poziva k sprejetju globalnega mehanizma za delitev odgovornosti, ki bi podpiral na človekovih pravicah temelječ pristop za predlagani dogovor; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da je treba zagotoviti trdno in trajnostno pomoč državam v razvoju, ki gostijo veliko število beguncev, ter zagotoviti, da se beguncem ponudijo trajne rešitve, vključno s tem, da postanejo samozadostni in da se vključijo v skupnosti, v katerih živijo; opozarja, da je dogovor enkratna priložnost za okrepitev povezave med humanitarno pomočjo in razvojno politiko, izboljšanje uspešnosti, učinkovitosti in trajnosti zaščite in iskanja rešitev za begunce, in sicer z oblikovanjem celovitega odziva ter povezovanjem vseh zainteresiranih strani; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da je treba begunce kot aktivne deležnike vključiti v oblikovanje dogovora in druge mednarodne odzive na begunske razmere; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva k preprečevanju kriminalizacije humanitarne pomoči; poziva k večjim zmogljivostim za iskanje in reševanje ljudi v stiski, k večjim zmogljivostim, ki naj se razporedijo po vseh državah in k priznanju podpore, ki jo zagotavljajo zasebni akterji in nevladne organizacije z izvajanjem operacij reševanja na morju in na kopnem; |
| --- | --- |

19.

| 20. | se zavzema za robusten razvoj in krepitev rešitev ponovne naselitve v dogovoru, o katerem potekajo pogajanja, saj gre za ključni element pravične delitve odgovornosti s pomočjo posebnih in usklajenih zavez, s katerimi bi vzpostavili oziroma povečali obseg, velikost in kakovost programov za preselitev, da bi izpolnili letne svetovne potrebe po preselitvi, ki jih opredeli UNHCR; poziva zlasti države članice EU, naj prispevajo svoj delež in okrepijo svojo zavezo temu vprašanju; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva, da je treba pravico do združitve družine v celoti spoštovati, ter vztraja pri razvoju varnih in zakonitih poti za begunce, poleg preselitve, med drugim z vzpostavitvijo humanitarnih koridorjev, mednarodnih humanitarnih vizumov, ureditvami za regionalno preselitev in drugimi dopolnilnimi pravnimi potmi (kot so zasebno sponzorstvo, študentski vizumi, štipendijske sheme za begunce in prožne vizumske ureditve), da bodo begunci na poti v namembne kraje deležni ustreznih in dostojnih gostiteljskih pogojev; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva vse države, naj podpišejo, ratificirajo in spoštujejo ob upoštevanju Ženevsko konvencijo o statusu beguncev iz leta 1951 in njen Protokola o statusu beguncev iz leta 1967; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da je treba izkoristiti to priložnost, da se v celoti razvije prenovljen in horizontalni vidik spola za skupni mednarodni odziv na begunce, ki obravnava posebne potrebe po zaščiti žensk, vključno z bojem proti nasilju nad ženskami, in ki krepi sposobnosti in spretnosti žensk pri obnovi in krepitvi odpornosti vseh družb, s čimer bi odpravili podobo ženske, ki je zgolj žrtev; v zvezi s tem poziva k polni udeležbi žensk, in sicer od otroštva, z dostopom deklic do izobraževanja, tudi v izrednih razmerah in v kriznih območjih, poslušanju njihovih mnenj in upoštevanju njihovih potreb in dejanskega stanja ,z njihovo udeležbo pri oblikovanju politik in rešitev za begunsko krizo, da bi te postale bolj trajnostne, prilagodljive in učinkovite; |
| --- | --- |

23.

Globalni dogovor o varnih, urejenih in zakonitih migracijah

| 24. | poudarja, da moral biti globalni dogovor o varnih, urejenih in zakonitih migracijah usmerjen v ljudi in temeljiti na človekovih pravicah, ter da bi moral zagotavljati dolgoročne, trajnostne in celovite ukrepe v korist vseh vpletenih strani, ter graditi na načelu partnerstva in okrepljenega sodelovanja med državami izvora, tranzita in namembnimi državami; |
| --- | --- |

24.

| 25. | meni, da je dogovor enkratna priložnost za vključitev povezave med razvojem in migracijami na dnevni red globalne politike; je trdno prepričan, da cilji trajnostnega razvoja zagotavljajo celostni in celovit okvir za utemeljitev povezave med migracijami in razvojem; |
| --- | --- |

25.

| 26. | želi spomniti, da poročilo generalnega sekretarja OZN z naslovom „Poskrbeti, da bodo migracije koristne za vse“opozarja na jasne dokaze o tem, da so kljub resničnim izzivom migracije koristne tako za migrante kot za gostiteljske skupnosti, tako z gospodarskega kot z družbenega vidika, in da lahko spodbudijo gospodarsko rast in inovacije; močno podpira nadaljevanje pozitivne zgodbe o migracijah in poziva k mednarodnim informacijskim kampanjam in kampanjam EU, s katerimi bi opozorili na dokaze in se zoperstavili rasističnim in ksenofobičnim težnjam v naših družbah; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva države članice OZN, naj zmanjšajo stroške prenosa nakazil in to vprašanje obravnavajo v okviru tekočih pogajanj o dogovoru; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja, da so migracije priznane kot proaktivna strategija za prilagajanje, kot preživetveni sistem proti revščini in kot dejavnik, ki prispeva k vključujoči rasti in trajnostnem razvoju; |
| --- | --- |

28.

| 29. | je trdno prepričan, da je zdaj pravi trenutek za združitev vseh elementov strukture OZN, vključno z Mednarodno organizacijo za migracije (IOM), da bi podprli mednarodna prizadevanja za upravljanje migracij in utrjevanje sodelovanja; zato globoko obžaluje odločitev administracije ZDA, da preneha sodelovati v pogajanjih za globalni dogovor o varnih, urejenih in zakonitih migracijah; poziva EU, naj prevzame vodilno vlogo v tem procesu in naj obsodi druge države, ki izstopijo iz pogajanj ali so uspešne pri razvodenitvi vsebine končnega dogovora; poziva EU, naj prevzame svojo odgovornost kot globalni akter in si prizadeva za uspešen zaključek pogajanj; vztraja, da morajo države članice EU pokazati enotnost in enotno nastopiti v podporo mednarodne ureditve za upravljanje migracij, ki temelji na človekovih pravicah; |
| --- | --- |

29.

| 30. | meni, da bi odpiranje več zakonitih poti za migracije, tudi na podlagi realističnih analiz potreb na trgu dela, odvračalo od nezakonite migracije in privedlo do zmanjšanja števila smrtnih žrtev, zmanjšanja števila zlorab migrantov s strani tihotapcev in manj izkoriščanja nezakonitih migrantov s strani brezobzirnih delodajalcev; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva vse države, naj sprejmejo ustrezne ukrepe za preprečevanje zlorabe človekovih pravic in izkoriščanje migrantov na njihovem ozemlju, vključno s strani delodajalcev; poziva države članice, naj ratificirajo Mednarodno konvencijo o varstvu pravic delavcev migrantov in njihovih družinskih članov, ki jo je dne 18. decembra 1990 z resolucijo št. 45/158 sprejela generalna skupščina OZN; poudarja, da bi bilo treba dogovor spoštovati in da bi moral biti v skladu z mednarodnimi standardi dela, zlasti s temeljnimi načeli in pravicami pri delu in z ustreznimi konvencijami Mednarodne organizacije dela in OZN o zaščiti delavcev migrantov in njihovih družin; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poudarja, kako pomembno je zagotoviti primerno podporo prostovoljnemu vračanju in ponovni vključitvi oseb, ki se vrnejo v domovino; poudarja, da bi morali otroke vrniti le, če je to v njihovo korist in če poteka varno, s pomočjo in prostovoljno ter ob uporabi poročil z informacijami iz otrokove države izvora ter z zagotavljanjem dolgoročne podpore za njihovo reintegracijo; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva države članice EU, naj razmislijo o sprejetju podrobnih nacionalnih ali podnacionalnih akcijskih načrtov za spodbujanje pristopa s sodelovanjem celotne vlade k izvajanju priporočil iz dogovora za obravnavo različnih razsežnosti migracij, vključno z razvojem, človekovimi pravicami, varnostjo, socialnimi vidiki, starostjo in spolom, in ob upoštevanju političnih posledic na zdravje, izobraževanje, varstvo otrok, stanovanje, socialno vključevanje, pravosodje, zaposlovanje in socialno zaščito; |
| --- | --- |

33.

| 34. | podpira poziv iz Newyorške deklaracije k sistematičnemu spremljanju in pregledovanju obveznosti držav članic glede migracij; izjavlja, da se je pripravljen pridružiti temu procesu na ravni EU in podpira vključitev migrantov in drugih deležnikov; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva Svet, Komisijo in podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj Parlament v celoti obveščajo v vseh fazah procesa, ki bo privedel do sprejetja globalnega dogovora; |
| --- | --- |

35.

o

o o

| 36. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Uradu visokega komisarja OZN za begunce, Mednarodni organizaciji za migracije in Organizaciji združenih narodov. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  http://www.un.org/en/development/desa/population/migration/generalassembly/docs/A_RES_71_1_E.pdf

(2)  https://www.un.org/en/development/desa/population/migration/generalassembly/docs/A_RES_71_280.pdf

(3)  A/HRC/35/25 https://daccess-ods.un.org/TMP/8451200.72364807.html

(4)  http://www.unhcr.org/58e625aa7.pdf

(5)  https://refugeesmigrants.un.org/SGReport

(6)  http://www.unhcr.org/Zero-Draft.pdf

(7)  https://refugeesmigrants.un.org/sites/default/files/180205_gcm_zero_draft_final.pdf

(8)  https://refugeesmigrants.un.org/sites/default/files/2018mar05_zerodraft.pdf

(9)  Resolucija OZN št. 70/1 http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?

(10)  http://www.un.org/documents/ga/res/45/a45r158.htm

(11)  UL C 58, 15.2.2018, str. 109.

(12)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0404.

(13)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0242.

(14)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0124.

(15)  UL C 58, 15.2.2018, str. 9.

(16)  Združeni narodi, oddelek za ekonomsko-socialne zadeve, enota za prebivalstvo (2017). Trends in International Migrant Stock: The 2017 revision (Trendi v mednarodnih migracijah: revizija 2017) (zbirka podatkov Združenih narodov, POP/DB/MIG/Stock/Rev.2017).

(17)  https://missingmigrants.iom.int/latest-global-figures

(18)  Poročilo Unicefa, Uprooted: the growing crisis for refugee and migrant children (Iztrgani iz domov: naraščajoča kriza za otroke begunce in migrante), september 2016, str. 39, https://www.unicef.org/videoaudio/PDFs/Uprooted.pdf

---

| 18.11.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 390/76 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 390/76

---

P8_TA(2018)0119

Izvajanje instrumentov EU za zunanje financiranje: vmesni pregled 2017 in prihodnja zasnova v obdobju po letu 2020

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2018 o izvajanju instrumentov EU za zunanje financiranje: vmesni pregled 2017 in prihodnja zasnova v obdobju po letu 2020 (2017/2280(INI))

(2019/C 390/10)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 232/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o vzpostavitvi evropskega instrumenta sosedstva (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 232/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o vzpostavitvi evropskega instrumenta sosedstva (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 231/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o vzpostavitvi instrumenta za predpristopno pomoč (IPA II) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 231/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o vzpostavitvi instrumenta za predpristopno pomoč (IPA II) (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 230/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o vzpostavitvi instrumenta za prispevanje k stabilnosti in miru (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 230/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o vzpostavitvi instrumenta za prispevanje k stabilnosti in miru (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 2017/2306 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2017 o spremembi Uredbe (EU) št. 230/2014 o vzpostavitvi instrumenta za prispevanje k stabilnosti in miru (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 2017/2306 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2017 o spremembi Uredbe (EU) št. 230/2014 o vzpostavitvi instrumenta za prispevanje k stabilnosti in miru (4),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 234/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o vzpostavitvi instrumenta partnerstva za sodelovanje s tretjimi državami (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 234/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o vzpostavitvi instrumenta partnerstva za sodelovanje s tretjimi državami (5),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 235/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o vzpostavitvi instrumenta financiranja za demokracijo in človekove pravice po svetu (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 235/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o vzpostavitvi instrumenta financiranja za demokracijo in človekove pravice po svetu (6),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 233/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja za obdobje 2014–2020 (uredba o instrumentu za razvojno sodelovanje) (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 233/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja za obdobje 2014–2020 (uredba o instrumentu za razvojno sodelovanje) (7),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 236/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o določitvi skupnih pravil in postopkov za izvajanje instrumentov Unije za financiranje zunanjega delovanja (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 236/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o določitvi skupnih pravil in postopkov za izvajanje instrumentov Unije za financiranje zunanjega delovanja (8),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2010/427/EU z dne 26. julija 2010 o organizaciji in delovanju Evropske službe za zunanje delovanje (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2010/427/EU z dne 26. julija 2010 o organizaciji in delovanju Evropske službe za zunanje delovanje (9),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2017/1601 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. septembra 2017 o vzpostavitvi Evropskega sklada za trajnostni razvoj (EFSD), jamstva EFSD ter jamstvenega sklada EFSD (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2017/1601 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. septembra 2017 o vzpostavitvi Evropskega sklada za trajnostni razvoj (EFSD), jamstva EFSD ter jamstvenega sklada EFSD (10),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (11) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (11) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba),

| — | ob upoštevanju potekajočih medinstitucionalnih pogajanj in mnenja, ki ga je Odboru za proračun in Odboru za proračunski nadzor dne 18. aprila 2017 posredoval Odbor za zunanje zadeve, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in spremembi Uredbe (ES) št. 2012/2002, uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1305/2013, (EU) št. 1306/2013, (EU) št. 1307/2013, (EU) št. 1308/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014, (EU) št. 652/2014 Evropskega parlamenta in Sveta ter Sklepa št. 541/2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta (COM(2016)0605 – C8-0372/2016 – 2016/0282(COD)) (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju potekajočih medinstitucionalnih pogajanj in mnenja, ki ga je Odboru za proračun in Odboru za proračunski nadzor dne 18. aprila 2017 posredoval Odbor za zunanje zadeve, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in spremembi Uredbe (ES) št. 2012/2002, uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1305/2013, (EU) št. 1306/2013, (EU) št. 1307/2013, (EU) št. 1308/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014, (EU) št. 652/2014 Evropskega parlamenta in Sveta ter Sklepa št. 541/2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta (COM(2016)0605 – C8-0372/2016 – 2016/0282(COD)) (12),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (13)(v nadaljnjem besedilu: uredba o komitologiji), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (13)(v nadaljnjem besedilu: uredba o komitologiji),

| — | ob upoštevanju Sklepa Komisije C(2014)9615 z dne 10. decembra 2014 o vzpostavitvi regionalnega skrbniškega sklada Evropske unije za odziv na krizo v Siriji, t. i. sklada Madad, in sklepa Komisije C(2015)9691 z dne 21. decembra 2015 o spremembi sklepa C(2014)9615, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Komisije C(2014)9615 z dne 10. decembra 2014 o vzpostavitvi regionalnega skrbniškega sklada Evropske unije za odziv na krizo v Siriji, t. i. sklada Madad, in sklepa Komisije C(2015)9691 z dne 21. decembra 2015 o spremembi sklepa C(2014)9615,

| — | ob upoštevanju Sklepa Komisije C(2015)7293 z dne 20. oktobra 2015 o vzpostavitvi nujnega skrbniškega sklada za stabilnost in odpravljanje temeljnih vzrokov za nedovoljene migracije in razseljevanje v Afriki in sklepa Komisije C(2017)0772 z dne 8. februarja 2017 o spremembi sklepa Komisije C(2015)7293, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Komisije C(2015)7293 z dne 20. oktobra 2015 o vzpostavitvi nujnega skrbniškega sklada za stabilnost in odpravljanje temeljnih vzrokov za nedovoljene migracije in razseljevanje v Afriki in sklepa Komisije C(2017)0772 z dne 8. februarja 2017 o spremembi sklepa Komisije C(2015)7293,

| — | ob upoštevanju Sklepa Komisije C(2015)9500 z dne 24. novembra 2015 o usklajevanju ukrepov Unije in držav članic z mehanizmom usklajevanja – instrumentom za pomoč beguncem v Turčiji (14) in Sklepov Komisije C(2016)0855 z dne 10. februarja 2016 (15) ter C(2017)2293 z dne 18. aprila 2017 (16) o instrumentu za begunce v Turčiji in spremembi sklepa Komisije C(2015)9500, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Komisije C(2015)9500 z dne 24. novembra 2015 o usklajevanju ukrepov Unije in držav članic z mehanizmom usklajevanja – instrumentom za pomoč beguncem v Turčiji (14) in Sklepov Komisije C(2016)0855 z dne 10. februarja 2016 (15) ter C(2017)2293 z dne 18. aprila 2017 (16) o instrumentu za begunce v Turčiji in spremembi sklepa Komisije C(2015)9500,

| — | ob upoštevanju posebnih poročil Evropskega računskega sodišča o zunanjem financiranju EU, zlasti posebnega poročila št. 18/2014 o sistemu vrednotenja in sistemu v rezultate usmerjenega spremljanja, ki ju uporablja EuropeAid, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnih poročil Evropskega računskega sodišča o zunanjem financiranju EU, zlasti posebnega poročila št. 18/2014 o sistemu vrednotenja in sistemu v rezultate usmerjenega spremljanja, ki ju uporablja EuropeAid,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 15. decembra 2017 z naslovom „Poročilo o vmesnem pregledu instrumentov za zunanje financiranje“ (COM(2017)0720) in z njim povezanih delovnih dokumentov za uslužbence o oceni skupne izvedbene uredbe (SWD(2017)0606), evropskega instrumenta sosedstva (SWD(2017)0602), instrumenta za predpristopno pomoč (SWD(2017)0463), instrumenta za prispevanje k stabilnosti in miru (SWD(2017)0607), instrumenta partnerstva za sodelovanje s tretjimi državami (SWD(2017)0608) ter evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice (EIDHR) (SWD(2017)0604), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 15. decembra 2017 z naslovom „Poročilo o vmesnem pregledu instrumentov za zunanje financiranje“ (COM(2017)0720) in z njim povezanih delovnih dokumentov za uslužbence o oceni skupne izvedbene uredbe (SWD(2017)0606), evropskega instrumenta sosedstva (SWD(2017)0602), instrumenta za predpristopno pomoč (SWD(2017)0463), instrumenta za prispevanje k stabilnosti in miru (SWD(2017)0607), instrumenta partnerstva za sodelovanje s tretjimi državami (SWD(2017)0608) ter evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice (EIDHR) (SWD(2017)0604),

| — | ob upoštevanju zunanjih ocen instrumentov za zunanje financiranje (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zunanjih ocen instrumentov za zunanje financiranje (17),

| — | ob upoštevanju potekajočih postopkov Evropskega parlamenta o prihodnjem večletnem finančnem okviru za obdobje po letu 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju potekajočih postopkov Evropskega parlamenta o prihodnjem večletnem finančnem okviru za obdobje po letu 2020,

| — | ob upoštevanju ocene o izvajanju na evropski ravni z naslovom „Instrumenti EU za zunanje financiranje in arhitektura po letu 2020“, ki jo pripravlja služba Evropskega parlamenta za raziskave, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ocene o izvajanju na evropski ravni z naslovom „Instrumenti EU za zunanje financiranje in arhitektura po letu 2020“, ki jo pripravlja služba Evropskega parlamenta za raziskave,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 24. novembra 2015 z naslovom „Letno poročilo 2015 o razvojni politiki in politiki zunanje pomoči Evropske unije ter njunem izvajanju v letu 2014“ (COM(2015)0578), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 24. novembra 2015 z naslovom „Letno poročilo 2015 o razvojni politiki in politiki zunanje pomoči Evropske unije ter njunem izvajanju v letu 2014“ (COM(2015)0578),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 19. decembra 2016 z naslovom „Letno poročilo 2016 o razvojni politiki in politiki zunanje pomoči Evropske unije ter njunem izvajanju v letu 2015“ (COM(2016)0810), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 19. decembra 2016 z naslovom „Letno poročilo 2016 o razvojni politiki in politiki zunanje pomoči Evropske unije ter njunem izvajanju v letu 2015“ (COM(2016)0810),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in Visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 7. junija 2017 z naslovom „Strateški pristop k odpornosti pri zunanjem delovanju EU“ (JOIN(2017)0021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in Visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 7. junija 2017 z naslovom „Strateški pristop k odpornosti pri zunanjem delovanju EU“ (JOIN(2017)0021),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. decembra 2017 o letnem poročilu o izvajanju skupne varnostne in obrambne politike (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. decembra 2017 o letnem poročilu o izvajanju skupne varnostne in obrambne politike (18),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. februarja 2017 o reviziji Evropskega soglasja o razvoju (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. februarja 2017 o reviziji Evropskega soglasja o razvoju (19),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. aprila 2016 z naslovom „EU v spreminjajočem se globalnem okolju – bolj povezan, konflikten in kompleksen svet“ (20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. aprila 2016 z naslovom „EU v spreminjajočem se globalnem okolju – bolj povezan, konflikten in kompleksen svet“ (20),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. aprila 2014 o celovitem pristopu EU in njegovih posledicah za doslednost zunanjega delovanja EU (21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. aprila 2014 o celovitem pristopu EU in njegovih posledicah za doslednost zunanjega delovanja EU (21),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. julija 2015 o pregledu evropske sosedske politike (22), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. julija 2015 o pregledu evropske sosedske politike (22),

| — | ob upoštevanju svojega priporočila z dne 15. novembra 2017 Svetu, Komisiji in Evropski službi za zunanje delovanje o vzhodnem partnerstvu med pripravami na vrh, ki bo novembra 2017 (23), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega priporočila z dne 15. novembra 2017 Svetu, Komisiji in Evropski službi za zunanje delovanje o vzhodnem partnerstvu med pripravami na vrh, ki bo novembra 2017 (23),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2017 o poročilu Komisije o Turčiji za leto 2016 (24), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2017 o poročilu Komisije o Turčiji za leto 2016 (24),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 15. februarja 2017 o poročilu Komisije o Albaniji (25) za leto 2016 ter o poročilu Komisije o Bosni in Hercegovini za leto 2016 (26), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 15. februarja 2017 o poročilu Komisije o Albaniji (25) za leto 2016 ter o poročilu Komisije o Bosni in Hercegovini za leto 2016 (26),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. marca 2017 o poročilu Komisije o Črni gori za leto 2016 (27), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. marca 2017 o poročilu Komisije o Črni gori za leto 2016 (27),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 14. junija 2017 o poročilu Komisije o Kosovu (28) za leto 2016, o poročilu Komisije o Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji (29) za leto 2016 ter o poročilu Komisije o Srbiji (30) za leto 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 14. junija 2017 o poročilu Komisije o Kosovu (28) za leto 2016, o poročilu Komisije o Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji (29) za leto 2016 ter o poročilu Komisije o Srbiji (30) za leto 2016,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 6. februarja 2018 z naslovom „Verodostojna širitvena perspektiva in okrepljeno sodelovanje EU z Zahodnim Balkanom“ (COM(2018)0065), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 6. februarja 2018 z naslovom „Verodostojna širitvena perspektiva in okrepljeno sodelovanje EU z Zahodnim Balkanom“ (COM(2018)0065),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. oktobra 2013 o lokalnih organih in civilni družbi: angažiranost Evrope za trajnostni razvoj (31), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. oktobra 2013 o lokalnih organih in civilni družbi: angažiranost Evrope za trajnostni razvoj (31),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2017 o stališču Sveta o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2018 (32), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2017 o stališču Sveta o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2018 (32),

| — | ob upoštevanju globalne strategije za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije, predstavljene junija 2016 (33), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju globalne strategije za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije, predstavljene junija 2016 (33),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 19. junija 2017 o sodelovanju EU s civilno družbo na področju zunanjih odnosov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 19. junija 2017 o sodelovanju EU s civilno družbo na področju zunanjih odnosov,

| — | ob upoštevanju strategije EU Trgovina za vse, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije EU Trgovina za vse,

| — | ob upoštevanju delovni dokument služb Komisije z dne 9. novembra 2017 o izvajanju sporazumov EU o prosti trgovini (SWD(2017)0364), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovni dokument služb Komisije z dne 9. novembra 2017 o izvajanju sporazumov EU o prosti trgovini (SWD(2017)0364),

| — | ob upoštevanju pristojnosti Odbora za zunanje zadeve kot pristojnega odbora za vso zakonodajo, načrtovanje programov in nadzor nad ukrepi, sprejetimi v okviru evropskega instrumenta sosedstva, instrumenta za predpristopno pomoč, evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice, instrumenta partnerstva in instrumenta za prispevanje k stabilnosti in miru, ter za politike na katerih temeljijo (Priloga V(I) Poslovnika), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pristojnosti Odbora za zunanje zadeve kot pristojnega odbora za vso zakonodajo, načrtovanje programov in nadzor nad ukrepi, sprejetimi v okviru evropskega instrumenta sosedstva, instrumenta za predpristopno pomoč, evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice, instrumenta partnerstva in instrumenta za prispevanje k stabilnosti in miru, ter za politike na katerih temeljijo (Priloga V(I) Poslovnika),

| — | ob upoštevanju izjave Evropske komisije, priložene uredbam o vzpostavitvi instrumentov za zunanje financiranje, v kateri se je zavezala k strateškim dialogom s Parlamentom o načrtovanju programov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Evropske komisije, priložene uredbam o vzpostavitvi instrumentov za zunanje financiranje, v kateri se je zavezala k strateškim dialogom s Parlamentom o načrtovanju programov,

| — | ob upoštevanju poslovnika odborov instrumentov ENI, IPA II, EIDHR, IcSP, instrumenta partnerstva in odbora instrumenta DCI, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poslovnika odborov instrumentov ENI, IPA II, EIDHR, IcSP, instrumenta partnerstva in odbora instrumenta DCI,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, člena 1(1)(e) in Priloge 3 sklepa konference predsednikov z dne 12. decembra 2002 o postopku odobritve samoiniciativnih poročil, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, člena 1(1)(e) in Priloge 3 sklepa konference predsednikov z dne 12. decembra 2002 o postopku odobritve samoiniciativnih poročil,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve in mnenj ter stališča v obliki predlogov sprememb Odbora za razvoj, Odbora za mednarodno trgovino in Odbora za proračun (A8-0112/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve in mnenj ter stališča v obliki predlogov sprememb Odbora za razvoj, Odbora za mednarodno trgovino in Odbora za proračun (A8-0112/2018),

| A. | ker Evropska unija ostaja največja svetovna ponudnica zunanje pomoči; |
| --- | --- |

A.

ker Evropska unija ostaja največja svetovna ponudnica zunanje pomoči;

| B. | ker so instrumenti za zunanje financiranje glavni mehanizem za podporo ukrepom EU na svetovnem prizorišču in ker se zdi zunanje delovanje EU evropskim državljanom vse pomembnejše; |
| --- | --- |

B.

ker so instrumenti za zunanje financiranje glavni mehanizem za podporo ukrepom EU na svetovnem prizorišču in ker se zdi zunanje delovanje EU evropskim državljanom vse pomembnejše;

| C. | ker so instrumenti za zunanje financiranje zaradi omejenih virov pogosto zelo obremenjeni; |
| --- | --- |

C.

ker so instrumenti za zunanje financiranje zaradi omejenih virov pogosto zelo obremenjeni;

| D. | ker Komisija v poročilu o vmesnem pregledu ugotavlja, da sedanja struktura zunanjih instrumentov načeloma služi svojemu namenu; |
| --- | --- |

D.

ker Komisija v poročilu o vmesnem pregledu ugotavlja, da sedanja struktura zunanjih instrumentov načeloma služi svojemu namenu;

| E. | ker združitev instrumentov ne more biti cilj sam po sebi; |
| --- | --- |

E.

ker združitev instrumentov ne more biti cilj sam po sebi;

| F. | ker se EU sooča s številnimi izzivi, ne le v bližnji soseščini, ampak tudi na svetovnem prizorišču; |
| --- | --- |

F.

ker se EU sooča s številnimi izzivi, ne le v bližnji soseščini, ampak tudi na svetovnem prizorišču;

| G. | ker mora EU pri zunanjem delovanju EU dati prednost obravnavi ključnih svetovnih izzivov, kot sta mir in trajnostni razvoj, in priznati, da sta spodbujanje človekovih pravic za vse, pravne države in demokracije s posebnim poudarkom na enakosti spolov in socialni pravičnosti ter podpora za zagovornike človekovih pravic bistvena za dosego teh ciljev; |
| --- | --- |

G.

ker mora EU pri zunanjem delovanju EU dati prednost obravnavi ključnih svetovnih izzivov, kot sta mir in trajnostni razvoj, in priznati, da sta spodbujanje človekovih pravic za vse, pravne države in demokracije s posebnim poudarkom na enakosti spolov in socialni pravičnosti ter podpora za zagovornike človekovih pravic bistvena za dosego teh ciljev;

| H. | ker je zunanja finančna pomoč EU osrednji instrument za podporo gospodarskim reformam, pa tudi demokraciji ter politični in institucionalni konsolidaciji v partnerskih državah; |
| --- | --- |

H.

ker je zunanja finančna pomoč EU osrednji instrument za podporo gospodarskim reformam, pa tudi demokraciji ter politični in institucionalni konsolidaciji v partnerskih državah;

| I. | ker ne obstaja enoten in temeljit parlamentarni nadzor nad vsemi instrumenti; |
| --- | --- |

I.

ker ne obstaja enoten in temeljit parlamentarni nadzor nad vsemi instrumenti;

| J. | ker je treba nujno povečati prepoznavnost pomoči EU tako med državljani partnerskih držav kot med državljani Evropske unije, da jih bo mogoče bolje obveščati o koristih podpore EU; ker bi k temu lahko veliko prispevalo vlaganje v oprijemljive in konkretne projekte, ki bi bili bolj prepoznavni za širšo javnost, ter oblikovanje celovite, učinkovite in sistematične komunikacijske strategije za vsak posamezen instrument; |
| --- | --- |

J.

ker je treba nujno povečati prepoznavnost pomoči EU tako med državljani partnerskih držav kot med državljani Evropske unije, da jih bo mogoče bolje obveščati o koristih podpore EU; ker bi k temu lahko veliko prispevalo vlaganje v oprijemljive in konkretne projekte, ki bi bili bolj prepoznavni za širšo javnost, ter oblikovanje celovite, učinkovite in sistematične komunikacijske strategije za vsak posamezen instrument;

| K. | ker je strateško komuniciranje pogosto soočeno z zunanjimi izzivi, med drugim širjenjem lažnih informacij v škodo EU in njenih držav članic, kar zahteva dodatna prizadevanja; ker je zavzemanje za objektivne, neodvisne in nepristranske informacije ob sočasnem obravnavanju pravnih vidikov medijskega okolja, v katerem se uporabljajo instrumenti in ukrepi EU, zato bistvenega pomena; |
| --- | --- |

K.

ker je strateško komuniciranje pogosto soočeno z zunanjimi izzivi, med drugim širjenjem lažnih informacij v škodo EU in njenih držav članic, kar zahteva dodatna prizadevanja; ker je zavzemanje za objektivne, neodvisne in nepristranske informacije ob sočasnem obravnavanju pravnih vidikov medijskega okolja, v katerem se uporabljajo instrumenti in ukrepi EU, zato bistvenega pomena;

| L. | ker je mednarodna trgovina pomembno orodje EU za pomoč državam pri njihovem socialnem in gospodarskem razvoju ter za zaščito in spodbujanje uveljavljanja človekovih pravic, temeljnih vrednot in vladavine prava; |
| --- | --- |

L.

ker je mednarodna trgovina pomembno orodje EU za pomoč državam pri njihovem socialnem in gospodarskem razvoju ter za zaščito in spodbujanje uveljavljanja človekovih pravic, temeljnih vrednot in vladavine prava;

| M. | ker bi morala trgovinska politika skladno s Pogodbama prispevati k zunanjim ciljem Unije, med drugim k trajnostnemu razvoju; |
| --- | --- |

M.

ker bi morala trgovinska politika skladno s Pogodbama prispevati k zunanjim ciljem Unije, med drugim k trajnostnemu razvoju;

| N. | ker skupna pomoč v okviru evropskega instrumenta sosedstva (15,4 milijarde EUR), instrumenta za predpristopno pomoč (11,7 milijarde EUR), instrumenta za prispevanje k partnerstvu in miru (2,5 milijarde EUR), evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice (1,3 milijarde EUR) ter instrumenta partnerstva za obdobje 2014–2020 znaša 32 milijard EUR; |
| --- | --- |

N.

ker skupna pomoč v okviru evropskega instrumenta sosedstva (15,4 milijarde EUR), instrumenta za predpristopno pomoč (11,7 milijarde EUR), instrumenta za prispevanje k partnerstvu in miru (2,5 milijarde EUR), evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice (1,3 milijarde EUR) ter instrumenta partnerstva za obdobje 2014–2020 znaša 32 milijard EUR;

| O. | ker je bil instrument IPA II uporabljen pri upravljanju migracij; |
| --- | --- |

O.

ker je bil instrument IPA II uporabljen pri upravljanju migracij;

| P. | ker sta pravna podlaga evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice (EIDHR) in zlasti instrumenta za prispevanje k stabilnosti in miru (IcSP) iz členov 209 in 212 PDEU, ki se oba sklicujeta na člen 208 PDEU, po katerem je glavni cilj politike Unije na področju razvojnega sodelovanja zmanjšanje in dolgoročno izkoreninjenje revščine; |
| --- | --- |

P.

ker sta pravna podlaga evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice (EIDHR) in zlasti instrumenta za prispevanje k stabilnosti in miru (IcSP) iz členov 209 in 212 PDEU, ki se oba sklicujeta na člen 208 PDEU, po katerem je glavni cilj politike Unije na področju razvojnega sodelovanja zmanjšanje in dolgoročno izkoreninjenje revščine;

| Q. | ker je Komisija pristojna za opredeljevanje, oblikovanje, izvajanje, spremljanje in ocenjevanje pomoči EU v okviru teh instrumentov; ker je Evropska služba za zunanje delovanje (ESZD) odgovorna za nemoteno izvajanje in skladnost zunanjih politik EU, med drugim prek instrumentov; ker je Parlament kot sozakonodajalec v postopku soodločanja odgovoren za demokratični nadzor in spremljanje; |
| --- | --- |

Q.

ker je Komisija pristojna za opredeljevanje, oblikovanje, izvajanje, spremljanje in ocenjevanje pomoči EU v okviru teh instrumentov; ker je Evropska služba za zunanje delovanje (ESZD) odgovorna za nemoteno izvajanje in skladnost zunanjih politik EU, med drugim prek instrumentov; ker je Parlament kot sozakonodajalec v postopku soodločanja odgovoren za demokratični nadzor in spremljanje;

| R. | ker dvojna narava urada podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko pomeni, da mora imeti nosilec te funkcije osrednjo vlogo pri političnem usklajevanju pomoči Unije v okviru instrumentov; |
| --- | --- |

R.

ker dvojna narava urada podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko pomeni, da mora imeti nosilec te funkcije osrednjo vlogo pri političnem usklajevanju pomoči Unije v okviru instrumentov;

| S. | ker nekaterih projektov in subvencij v sklopu sedanjih instrumentov ni mogoče v celoti oceniti, saj so še vedno v začetni fazi izvajanja; Ker so nekateri cilji po naravi kvalitativni in povezani z zakonodajo, prakso in stališči, ki jih ni mogoče preprosto kvantitativno meriti; |
| --- | --- |

S.

ker nekaterih projektov in subvencij v sklopu sedanjih instrumentov ni mogoče v celoti oceniti, saj so še vedno v začetni fazi izvajanja; Ker so nekateri cilji po naravi kvalitativni in povezani z zakonodajo, prakso in stališči, ki jih ni mogoče preprosto kvantitativno meriti;

| T. | ker Komisija v svojem vmesnem pregledu ugotavlja, da je težko izmeriti splošno učinkovitost instrumentov pri doseganju ciljev, delno zaradi težav pri opredeljevanju ustreznih sistemov spremljanja in vrednotenja na ravni instrumenta (str. 10); opozarja, da je Računsko sodišče v svojem posebnem poročilu št. 18/2014 opozorilo na resne pomanjkljivosti v sistemu EuropeAid za vrednotenje; |
| --- | --- |

T.

ker Komisija v svojem vmesnem pregledu ugotavlja, da je težko izmeriti splošno učinkovitost instrumentov pri doseganju ciljev, delno zaradi težav pri opredeljevanju ustreznih sistemov spremljanja in vrednotenja na ravni instrumenta (str. 10); opozarja, da je Računsko sodišče v svojem posebnem poročilu št. 18/2014 opozorilo na resne pomanjkljivosti v sistemu EuropeAid za vrednotenje;

| U. | ker skupna izvedbena uredba vsebuje glavne določbe o razvoju in načelih učinkovitosti pomoči, kot so nevezana pomoč in uporaba lastnih institucij, sistemov in postopkov držav partneric; |
| --- | --- |

U.

ker skupna izvedbena uredba vsebuje glavne določbe o razvoju in načelih učinkovitosti pomoči, kot so nevezana pomoč in uporaba lastnih institucij, sistemov in postopkov držav partneric;

| V. | ker obstoječi upravni postopki pogosto pomenijo pretirano birokratsko breme za morebitne države prejemnice, zato se manjše organizacije civilne družbe in socialni partnerji težje lotijo načrtovanja in izvajanja projektov, saj pogosto nimajo dovolj znanja in upravnih zmogljivosti za predložitev ustreznih in uspešnih predlogov; |
| --- | --- |

V.

ker obstoječi upravni postopki pogosto pomenijo pretirano birokratsko breme za morebitne države prejemnice, zato se manjše organizacije civilne družbe in socialni partnerji težje lotijo načrtovanja in izvajanja projektov, saj pogosto nimajo dovolj znanja in upravnih zmogljivosti za predložitev ustreznih in uspešnih predlogov;

| W. | ker uredbe o instrumentih za zunanje financiranje določajo, da se Komisiji podelijo izvedbena pooblastila v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011, in ker te uredbe določajo tudi, da bodo Komisiji pri tem pomagali odbori instrumentov ENI, IPA II, EIDHR, IcSP, instrumenta partnerstva in instrumenta DCI; |
| --- | --- |

W.

ker uredbe o instrumentih za zunanje financiranje določajo, da se Komisiji podelijo izvedbena pooblastila v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011, in ker te uredbe določajo tudi, da bodo Komisiji pri tem pomagali odbori instrumentov ENI, IPA II, EIDHR, IcSP, instrumenta partnerstva in instrumenta DCI;

| X. | ker je treba Svetu in Parlamentu poslati osnutek izvedbenih aktov istočasno, kot se ti pošljejo članom odborov instrumentov ENI, IPA II, EIDHR, IcSP, instrumenta partnerstva in instrumenta DCI, in ker poslovnik teh odborov določa, da jim je treba osnutek izvedbenih aktov poslati vsaj 20 koledarskih dni pred ustrezno sejo tega odbora; ker bi bilo treba zato Parlamentu poslati osnutek izvedbenih aktov vsaj 20 koledarskih dni pred temi sejami in ker pisni postopki za sprejetje osnutka izvedbenih aktov v ustrezno utemeljenih primerih predstavljajo izjemo pri tem pravilu; |
| --- | --- |

X.

ker je treba Svetu in Parlamentu poslati osnutek izvedbenih aktov istočasno, kot se ti pošljejo članom odborov instrumentov ENI, IPA II, EIDHR, IcSP, instrumenta partnerstva in instrumenta DCI, in ker poslovnik teh odborov določa, da jim je treba osnutek izvedbenih aktov poslati vsaj 20 koledarskih dni pred ustrezno sejo tega odbora; ker bi bilo treba zato Parlamentu poslati osnutek izvedbenih aktov vsaj 20 koledarskih dni pred temi sejami in ker pisni postopki za sprejetje osnutka izvedbenih aktov v ustrezno utemeljenih primerih predstavljajo izjemo pri tem pravilu;

| Y. | ker je za pripravo izvedbenih aktov potrebna pripravljalna faza, ki jo Komisija izvede interno in vključuje posvetovanje med njenimi službami ter zahteva veliko časa, saj običajno traja več mesecev; |
| --- | --- |

Y.

ker je za pripravo izvedbenih aktov potrebna pripravljalna faza, ki jo Komisija izvede interno in vključuje posvetovanje med njenimi službami ter zahteva veliko časa, saj običajno traja več mesecev;

Vmesni pregled

| 1. | je seznanjen, da je Komisija med vmesnim pregledom ugotovila, da sedanji instrumenti načeloma služijo svojemu namenu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | obžaluje, da količina in pomanjkanje prožnosti ter doslednosti financiranja EU v razdelku 4 sedanjega večletnega finančnega okvira kažejo omejene ambicije EU, da bi delovala kot resničen svetovni akter; ugotavlja pa, da so številne partnerske države in teme, za katere so bili uporabljeni instrumenti EU za zunanje financiranje, dosegle pozitiven napredek in tako dokazale, kako koristni in pomembni so ti instrumenti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | je vseeno zaskrbljen zaradi nekaterih ugotovitev, vključno z odsotnostjo politične usmeritve in splošne vizije, nedoslednim izvajanjem vrednot in partnerskih načel EU, počasnim ali neobstoječim napredkom pri ciljih, povezanih z družbenimi in pravosodnimi reformami v širši soseščini, pomanjkanjem trdnih mehanizmov in ocenjevanja ter omejeno prilagodljivostjo; |
| --- | --- |

3.

| 4. | obžaluje, ker ni enega dokumenta o jasni viziji, ki bi pojasnil sinergije med instrumenti in njihov prispevek k celoviti, vseobsegajoči strategiji EU na področju zunanje politike; |
| --- | --- |

4.

| 5. | je zaskrbljen, da se EU in njeni instrumenti soočajo s pomembnimi izzivi, med drugim s političnim kompromisom med spodbujanjem vrednot in pravic ter kratkoročnimi varnostnimi interesi, pojavom novih akterjev v svetovnem upravljanju in mednarodnih finančnih institucijah, pa tudi s številnimi nasilnimi svetovnimi konflikti, vključno z negotovostjo v neposredni soseščini EU, tako vzhodni kot južni, ter vse bolj agresivno in neomajno politiko Rusije; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ugotavlja, da so bili skrbniški skladi EU ustanovljeni za odpravljanje glavnih vzrokov migracij; obžaluje, da so prispevki iz proračuna EU za skrbniške sklade EU in instrument za begunce v Turčiji zmanjšali splošno skladnost, dolgoročno vizijo in učinek ukrepov Unije; ponovno poudarja, da je treba nove prednostne naloge financirati z novimi proračunskimi sredstvi; globoko obžaluje, da Parlament v nobeni fazi odločanja v zvezi z izjavo o Turčiji ni bil uradno zaprošen za nasvet ali odobritev; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da se morajo instrumenti dopolnjevati in prilagajati lokalnih razmeram, prav tako pa se morajo biti sposobni hitro in učinkovito odzivati na nove in nepredvidene izzive, ne da bi pri tem izgubili izpred oči prvotne cilje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | obžaluje, da instrumenti izrecno ne predvidevajo začasne ustavitve pomoči, če država upravičenka (zlasti če gre za posredno upravljanje, pri katerem sodeluje) ne spoštuje osnovnih načel, kot so demokracija, pravna država in spoštovanje človekovih pravic; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ugotavlja, da razvojna pomoč EU (uradna razvojna pomoč) ne dosega cilja OZN, tj. 0,7 %; zato poziva k povečanju virov za razvojno pomoč, da se izpolnijo zaveze Agende 2030; |
| --- | --- |

9.

Instrument za predpristopno pomoč (IPA II)

| 10. | spodbuja prizadevanja, da bi z individualnim načrtovanjem za posamezne države upravičenke in sektorskim pristopom povečali dolgoročno strateško pomembnost instrumenta za predpristopno pomoč (IPA II) in dosegli oprijemljive rezultate; meni, da bi lahko ta pristop pripomogel k zmanjšanju precejšnjega nakopičenja neporabljenih sredstev iz instrumenta za predpristopno pomoč (IPA I in II) v Turčiji, do katerega je prišlo zaradi neučinkovitosti posrednega upravljanja z državo upravičenko in slabe absorpcijske sposobnosti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | je zelo zaskrbljen zaradi nazadovanja Turčije na področju pravne države in demokracije, čeprav je v sedanjem večletnem finančnem okviru za to državo v okviru instrumenta IPA II predvidenih 4,5 milijarde EUR; se strinja, da sedanji slabi obeti za pristop Turčije še poglabljajo že tako veliko negotovost glede vrednosti instrumenta IPA II v tej državi; ugotavlja, da so bila sredstva IPA II uporabljena za financiranje zavez iz izjave o Turčiji; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ugotavlja, da so zahodnobalkanske države, ki prejemajo dolgoročno pomoč iz instrumenta IPA II, dosegle zelo različne stopnje napredka; ugotavlja, da je pomoč iz instrumenta IPA II v nekaterih primerih prinesla omejene rezultate pri spodbujanju reform, zlasti na področju pravne države, javne uprave in boja proti korupciji; |
| --- | --- |

12.

| 13. | je seznanjen, da je kakovost kazalnikov iz programov za države in dokumentov o ukrepih še vedno pomanjkljiva; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da bi bilo treba omogočiti začasno ustavitev izplačil ali preusmeritev sredstev IPA II, če bi temeljita analiza Komisije pokazala, da partnerske države sistematično ne izpolnjujejo svojih obveznosti ali močno nazadujejo na političnem področju; obžaluje, da so bili v preteklosti podobni ukrepi onemogočeni zaradi sistematične in politične nezmožnosti za ukrepanje; |
| --- | --- |

14.

| 15. | je seznanjen, da obstaja okvir uspešnosti; obžaluje pa, da je o nagradah za uspešnost še treba razmisliti in jih podeliti; v zvezi s tem poziva, da si je treba bolj prizadevati za nadaljnje izboljšave tega okvira, pri tem pa upoštevati tudi primere nezadostne uspešnosti in razmisliti o posledičnem zmanjšanju financiranja; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja pomen instrumenta IPA II, saj je glavni instrument EU za predpristopno financiranje ključnih socialnih, gospodarskih, političnih in institucionalnih reform na prednostnih področjih, da se države uskladijo s pravnim redom EU; ugotavlja, da lahko te reforme prispevajo tudi k dolgoročni regionalni varnosti; pozdravlja, da je instrument IPA II vse bolj strateško usmerjen, vendar poudarja, da mora biti financiranje v okviru tega instrumenta ambiciozno in usmerjeno v prihodnost in mora ustrezati dejanskim potrebam, obveznostim in težnjam v zvezi s pristopnim procesom in članstvom v EU; v zvezi s tem želi spomniti, da bi bilo treba finančna sredstva porabiti v skladu s posebnimi cilji instrumenta; |
| --- | --- |

16.

| 17. | je seznanjen s tem, da sklad za civilno družbo v sosedstvu v okviru instrumenta IPA II zagotavlja bistveno podporo lokalnim organizacijam civilne družbe; poudarja, da zaveze ne ustrezajo dejanskim potrebam na terenu; v zvezi s tem poziva, naj instrument IPA II bolje dopolnjuje ukrepe v okviru drugih instrumentov, zlasti evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice in instrumenta za prispevanje k stabilnosti in miru; ugotavlja, da to zahteva več usklajevanja v fazi priprav in načrtovanja programov; |
| --- | --- |

17.

| 18. | meni, da je sektorski pristop ustrezen, vendar obžaluje, da zaradi razdrobljenosti nalog ni jasne odgovornosti za projekte; ugotavlja, da je posredno upravljanje v splošnem izboljšalo občutek za odgovornost za programe, obenem pa je privedlo do manjše učinkovitosti, saj se je izvajanje precej zavleklo; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pozdravlja pobude za uvedbo sistemov za boljše spremljanje in merjenje uspešnosti, tudi prek sektorskih spremljevalnih odborov, internih smernic in novega sistema za upravljanje informacij; |
| --- | --- |

19.

Evropski instrument sosedstva

| 20. | pozdravlja podporo strukturnim reformam, ki se zagotavlja v obliki načrtovane pomoči, in opozarja na posebno naravo evropskega instrumenta sosedstva, ki EU omogoča, da oblikuje politike po meri, prilagojene posebnim potrebam partnerskih držav; |
| --- | --- |

20.

| 21. | se strinja z oceno Komisije, da je poseben instrument financiranja za sosedstvo konkreten dokaz, kolikšen politični pomen EU pripisuje odnosom s sosedami ter poglabljanju političnega sodelovanja in gospodarskega povezovanja z regijo in znotraj nje; |
| --- | --- |

21.

| 22. | se zaveda, da so proračun in človeški viri evropskega instrumenta sosedstva zaradi sedanjih izzivov in potreb v sosedstvu ter razhajanja med cilji, interesi in finančnimi viri močno obremenjeni, in poudarja potrebo po večji prožnosti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | je zaskrbljen, ker je bilo financiranje evropskega instrumenta sosedstva manj učinkovito pri partnerjih, ki so manj zavezani reformam, in je še vedno problematično a potrebno v politično občutljivih in konfliktnih okoliščinah, zlasti kar zadeva spodbujanje skupnih vrednot demokracije in človekovih pravic; obžaluje, da pristop „več za več“ in pristop na podlagi pobud nista bila učinkovito uporabljena in da so države, ki očitno odstopajo od izraženih zavez na področju človekovih pravic in demokratične reforme, v zadnjem programskem obdobju prejele večjo finančno pomoč; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ponovno poudarja, da se sosedstvo sooča z izzivi brez primere vse od leta 2014 zaradi čedalje večjega števila dolgoletnih in novih izzivov, kot so nezakonita priključitev Krimskega polotoka, ki jo je izvedla Rusija, konflikt v vzhodni Ukrajini, sirska kriza, razmere v Libiji, radikalizacija in terorizem, brezposelnost mladih in izzivi migracij; |
| --- | --- |

24.

| 25. | je zaskrbljen, da so ti dogodki, pa tudi razhajanja med cilji, interesi EU in partnerskih držav ter razpoložljivimi finančnimi sredstvi, do konca obremenili finančno zmogljivost tega instrumenta, in poudarja potrebo po večji prožnosti; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja, da so vrednote in načela EU, vključno z demokracijo, pravno državo, človekovimi pravicami ter učinkovitimi, odgovornimi in preglednimi javnimi institucijami, v interesu tako sosednjih družb kot tudi v našem interesu zaradi stabilnosti, varnosti in blaginje; pozdravlja podporo strukturnim reformam, ki se zagotavlja v okviru načrtovane pomoči; meni, da je izvajanje načela diferenciacije omogočilo, da EU prilagodi svojo podporo potrebam in ambicijam partnerskih držav; |
| --- | --- |

26.

| 27. | je seznanjen s prispevki v okviru evropskega instrumenta sosedstva za sklad Madad in nujni skrbniški sklad za Afriko; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja, da je potrebno večje usklajevanje med regionalnimi in dvostranskimi programi ter investicijskimi instrumenti, da se v večji meri podpre in spodbudi razvoj zasebnega sektorja; ugotavlja, da so se pomanjkljivosti, povezane z odsotnostjo skupnega načrtovanja z državami članicami, nekoliko izboljšale; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pozdravlja spremljanje pomoči evropskega instrumenta sosedstva prek sistema v rezultate usmerjenega spremljanja; obžaluje, da na ravni instrumenta ni doslednega spremljanja in ocenjevanja; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poudarja, da s trgovino povezana tehnična podpora in gospodarska pomoč, ki se v okviru evropske sosedske politike zagotavlja tesnim partnerjem Unije na njenih južnih in vzhodnih mejah, pomembno prispeva k demokratičnemu razvoju v teh regijah; ugotavlja, da se lahko sredstva v okviru evropskega instrumenta sosedstva uporabijo za olajševanje trgovine in lahko kot taka dopolnjujejo obstoječa sredstva EU za sporazum o olajševanju trgovine, kar bi moralo zagotavljati večjo srednje- in dolgoročno politično stabilnost; |
| --- | --- |

30.

Instrument za prispevanje k stabilnosti in miru

| 31. | opominja, da je primarna dodana vrednost instrumenta za prispevanje k stabilnosti in miru v njegovi hitrosti in prožnosti pri obravnavanju konfliktov in širok razpon civilnih akterjev, s katerimi je EU lahko partner; opozarja, da je ta instrument edini instrument EU za preprečevanje civilnih konfliktov, vključno z mediacijo, dialogom in spravo; |
| --- | --- |

31.

| 32. | je seznanjen z zapleti pri zbiranju podatkov in merjenjem rezultatov ukrepov instrumenta za prispevanje k stabilnosti in miru, kar se je izkazalo za polno izzivov zaradi težav pri ocenjevanju političnih rezultatov in pripisovanje rezultatov ukrepom tega instrumenta, ko se dopolnijo s sočasnimi ukrepi v okviru drugih instrumentov, pa tudi zaradi dostopa do območij, prizadetih zaradi konfliktov; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ugotavlja, da se je v zadnjem času precej povečala potreba po preprečevanju konfliktov in obravnavanju varnostnih izzivov; meni, da so v številnih državah po vojaški krizi potrebne pobude za spravo, mediacijo in dialog; poudarja, da je treba v krizi in konfliktu hitro ukrepati; poudarja, da je treba občutno povečati razpoložljiva sredstva za tovrstne pobude; ugotavlja, da se s spremembo instrumenta za prispevanje k stabilnosti in miru iz novembra 2017 skušajo okrepiti varnostne zmogljivosti tretjih držav za nadaljnje spodbujanje stabilnosti, varnosti in trajnostnega razvoja; ugotavlja, da ta instrument deluje kot skrajni ukrep ali predhodnik za dolgoročne ukrepe, ki se financirajo iz drugih instrumentov; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ugotavlja, da je instrument za prispevanje k stabilnosti in miru v zgodnji fazi preprečevanja kibernetskih groženj po vsem svetu; poziva, naj se večji poudarek nameni kibernetski varnosti, med drugim z usklajeno strategijo, ki se uporablja pri vseh zunanjih ukrepih EU; poziva k povečanju sredstev, dodeljenih za kibernetsko varnost v okviru instrumenta za prispevanje k stabilnosti in miru kot ustreznega instrumenta za obravnavanje teh groženj; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poudarja, da se je povečalo sodelovanje z ukrepi skupne zunanje in varnostne politike ter operacijami in misijami skupne varnostne in obrambne politike kot tudi zagotavljanje humanitarne pomoči EU; |
| --- | --- |

35.

Evropski instrument za demokracijo in človekove pravice

| 36. | poudarja, da celostni pristop evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice po vsem svetu kljub svojemu razmeroma majhnemu proračunu prinaša dodano vrednost ter da so za uresničevanje njegovih ciljev pomembne organizacije civilne družbe, je pa tudi edini instrument, s pomočjo katerega lahko EU podpre ukrepe civilne družbe ne glede na privolitev organov države, ki jih tovrstni ukrepi zadevajo; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ugotavlja, da se je ta instrument v sedanjem obdobju uporabljal bolj prožno in komplementarno kot v prejšnjem obdobju, tako da je bil odziv na nastajajoče krize na področju človekovih pravic in demokracije hitrejši; pozdravlja, da dopolnjuje sredstva iz drugih virov, kot je Evropska ustanova za demokracijo, kar povečuje učinkovitost financiranja evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice v nujnih primerih; pozdravlja večjo osredotočenost na zagovornike človekovih pravic, tudi prek sklada za nujne primere, ki je na voljo na ravni delegacij EU, ter vzpostavitev in uspešno delovanje mehanizma EU za zaščito zagovornikov človekovih pravic ProtectDefenders.eu; poudarja, da je postopek zbiranja predlogov dolgotrajen, neroden in preveč konkurenčen; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ugotavlja tudi koristi mehanizma ProtectDefenders.eu, ki ga izvaja civilna družba in je zagotovil nujno podporo za večje število zagovornikov človekovih pravic; poziva k nadaljnji podpori tovrstnih mehanizmov; |
| --- | --- |

38.

| 39. | je zaskrbljen zaradi težav pri razširjanju človekovih pravic in demokratičnih vrednot prek geografskih programov ter zaradi zmanjšanja podpore EU za organizacije civilne družbe, kar v času omejevanja možnosti za delovanje civilne družbe po vsem svetu povečuje pritisk na evropski instrument za demokracijo in človekove pravice; |
| --- | --- |

39.

| 40. | meni, da mora EU prevzeti vodilno vlogo in pokazati ambicioznost ter razviti krovno politiko za vključevanje svoje podpore demokraciji v vse svoje zunanje odnose; zato meni, da je treba ustrezno povečati financiranje, dodeljeno demokratični podpori, zlasti ob upoštevanju trenutnih napadov na demokracijo po vsem svetu; vztraja, da je treba zagotoviti, da bodo sredstva za cilj 1 iz programa pomoči za posamezne države (CBSS) dejansko dosegla tiste zagovornike človekovih pravic, ki so v največji nevarnosti; poziva delegacije EU, naj v zvezi s tem nudijo vso potrebno podporo; |
| --- | --- |

40.

| 41. | priznava, da je ocenjevanje evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice problematično zaradi pomanjkanja strateških in operativnih kazalnikov; ugotavlja, da se pri ocenjevanju pojavljajo težave tudi zaradi tega, ker se organizacijam civilne družbe in zagovornikom človekovih pravic precej visoka podpora zagotavlja zaupno, kar je razumljivo, da se zaščitita identiteta in varnost upravičencev; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poudarja dodano vrednost misij EU za opazovanje volitev kot področja, na katerem ima EU vodilno vlogo v svetu; pozdravlja, da se je število misij za opazovanje in spremljanje na podlagi priporočil misij za opazovanje volitev povečalo; |
| --- | --- |

42.

PI

| 43. | poudarja, da je instrument partnerstva zasnovan posebej za uresničevanje tematskih interesov EU in skupnih interesov s tretjimi državami ter za oblikovanje zavezništev in okrepitev sodelovanja z obstoječimi in novimi strateškimi partnerji; ugotavlja, da se v praksi ta instrument uporablja v skrajni sili, saj se sproži, ko se smatra, da je edini instrument za lažje izvajanje politične agende EU in reševanje svetovnih izzivov; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ugotavlja, da se je lahko v sklopu instrumenta partnerstva v primerjavi s prejšnjimi instrumenti okrepilo sodelovanje s tretjimi državami, tudi strateškimi partnerji, državami, ki so poprej prejemale dvostransko razvojno pomoč, in različnimi mednarodnimi forumi, vendar meni, da je povečanje zagotavljanja virov ter prispevek storitev za ustvarjanje politik potreben, da se zagotovi, da so v celoti vključeni v oblikovanje, načrtovanje in izvajanje ukrepov ter krepitev dejavne vloge delegacij EU pri oblikovanju ukrepov in izmenjave podatkov z državami članicami; |
| --- | --- |

44.

| 45. | se zavzema za večjo prepoznavnost, poznavanja in razumevanja ciljev instrumenta partnerstva, zlasti v institucijah EU; |
| --- | --- |

45.

| 46. | z obžalovanjem ugotavlja, da je bilo ocenjevanje ovirano, ker ni bil ustvarjen centralni register z dokumentacijo o ukrepih zaradi poznega sprejetja okvira kazalnikov za rezultate in ker je večina projektov nedokončanih; |
| --- | --- |

46.

Skupna izvedbena uredba

| 47. | opozarja, da gre pri instrumentih EU za zunanje financiranje za zapleten niz orodij, s katerimi EU podpira in krepi svoje ukrepe v mednarodnem okolju, in da njihovo zapleteno strukturo usklajuje skupna izvedbena uredba; ponavlja, da mora ta uredba izpolnjevati merila proračunskega in demokratičnega nadzora; obžaluje, da precejšnja zapletenost in omejevalna narava skupne izvedbene uredbe ovirata učinkovito uporabo virov Unije in preprečujeta pravočasno odzivanje na nove izzive in potrebe partnerjev; obžaluje, da standardizacija pravil ni prispevala k skupnemu načrtovanju pomoči med instrumenti; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ugotavlja, da je bila skupna izvedbena uredba uvedena z namenom harmonizacije, poenostavitve izvajanja, večje prožnosti, usklajenosti in učinkovitosti uporabe sredstev Unije ter neoviranega in komplementarnega pristopa k izvajanju vseh instrumentov; |
| --- | --- |

48.

| 49. | meni, da je bistvenega pomena, da ima Parlament dovolj časa, da lahko ustrezno in pravočasno izvaja svoje pristojnosti nadzora v zvezi z osnutki izvedbenih aktov; meni, da ni mogoče opravičiti nespoštovanja 20-dnevnega roka za predložitev dokumentov Parlamentu in Svetu v končni fazi sprejemanja izvedbenih aktov, glede na to, koliko časa se osnutek izvedbenih aktov pripravlja, preden ga dobijo odbori evropskega instrumenta sosedstva, instrumenta IPA II, evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice, instrumenta za prispevanje k stabilnosti in miru, instrumenta partnerstva in instrumenta za razvojno sodelovanje; zato obžaluje, da se rok 20 koledarskih dni ne spoštuje vedno, in meni, da se tako onemogoča pravica Parlamenta do nadzora; poziva, naj se vsi osnutki izvedbenih aktov predložijo vsaj 20 dni vnaprej, in Komisijo poziva, naj spremeni poslovnik odborov teh instrumentov ter podaljša ta 20-dnevni rok za predložitev in tako Parlamentu olajša izvajanje njegovih pristojnosti nadzora; |
| --- | --- |

49.

| 50. | obžaluje, da je prepoznavnost politike EU za zunanje financiranje še vedno omejena v razmerah, ko si tretji akterji s pomočjo dezinformacij aktivno prizadevajo spodkopati zunanjo politiko EU; |
| --- | --- |

50.

Priporočila za 2017/2018–2020

| 51. | poziva, naj vrednote EU in temeljne vrednote in pravice ostanejo v središču vseh zunanjih ukrepov EU; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva k večji sinergiji in skladnosti med vsemi instrumenti v razdelku 4, pa tudi k boljšemu usklajevanju z dvostranskimi programi pomoči držav članic in po možnosti drugimi donatorji; v zvezi s tem poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj okrepita sodelovanje in usklajevanje, tudi z organizacijami civilne družbe in lokalnimi akterji, in izpolnita svoje naloge iz člena 21 Pogodbe o Evropski uniji (PEU); |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva k vzpostavitvi zanesljivih, doslednih in preglednih mehanizmov za spremljanje in ocenjevanje; ponavlja, da bi ti mehanizmi omogočili spremljanje oprijemljivega napredka glede ključnih ciljev, povezanih z reformami v sosednjih državah, kar je še posebej pomembno v primerih, ko so te reforme zastale ali se z njimi kako drugače odlaša; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva h krepitvi postopkov in sistemov parlamentarnega nadzora, ki bi bili usklajeni za vse instrumente; priporoča oblikovanje pregledne enotne skupne javne podatkovne zbirke projektov in ukrepov, da bi izboljšali preglednost; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poudarja, da je treba organizacijam civilne družbe zagotoviti dodatna finančna sredstva in podporo za usposabljanje; vztraja, da so potrebni nujni ukrepi za nadaljnje zmanjšanje upravnega bremena in postopkovnih ovir, s katerimi se srečujejo organizacije civilne družbe, zlasti lokalne; poziva k posebnim proračunskim vrsticam, namenjenim krepitvi zmogljivosti organizacij civilne družbe, da se poveča njihova sposobnost za dostop do sredstev; obžaluje, da Komisija v poročilu o vmesnem pregledu ni obravnavala vprašanja pomanjkanja udeležbe organizacij civilne družbe v načrtovanju in izvajanju zunanjih instrumentov; poziva Komisijo, naj v vse zunanje instrumente in programe vključi bolj strateško sodelovanje organizacij civilne družbe, kot sta zahtevala Svet in Parlament; |
| --- | --- |

55.

| 56. | podpira neposrednejše in aktivnejše spodbujanje politik EU, njene finančne pomoči in njene prepoznavnosti; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ponavlja svoje stališče, da bi bilo treba uvesti možnost prenosa nedodeljenih sredstev evropskega instrumenta sosedstva in instrumenta IPA II znotraj omejitve 10 % prvotnih odobrenih proračunskih sredstev za posamezni instrument, da bi povečali zmogljivost za odzivanje na nepredvidene dogodke, obenem pa ohranili cilje, ki so bili zastavljeni v ustreznih uredbah teh instrumentov; |
| --- | --- |

57.

Instrument za predpristopno pomoč (IPA II)

| 58. | podpira načela iz člena 21 PEU in priporoča, naj se večji poudarek nameni krepitvi demokratičnih institucij, boju proti korupciji, reformam javne uprave, krepitvi pravne države in dobrega upravljanja ter izboljšanju glede doslednega spoštovanja človekovih pravic in pravic manjšin; poziva k večji podpori za reforme v sektorjih, ki so pomembni za pristopni proces, ter k spodbujanju regionalnega sodelovanja za dopolnjevanje širitvene politike EU; |
| --- | --- |

58.

| 59. | priporoča, da se omogoči prenos sredstev na civilno družbo, če državni organi niso pripravljeni izpolniti ciljev, ki jih je zastavila EU, ali ne želijo sodelovati pri uresničevanju ciljev instrumenta; poziva Komisijo, naj zmanjša ali začasno ustavi financiranje za države, ki grobo kršijo temeljne vrednote EU, vključno z osnovnimi københavnskimi merili; poziva k zmanjšanju upravnih obremenitev za prejemnike iz organizacij civilne družbe, ki so zaprosili za financiranje EU; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva, naj Parlament sodeluje, kadar se razmišlja o začasni ustavitvi financiranja ali občutni spremembi največjega okvirnega dodeljenega zneska; |
| --- | --- |

60.

| 61. | vztraja pri močni udeležbi upravičencev v postopku od načrtovanja do spremljanja in revizije; poziva Komisijo, naj zagotovi ciljno usmerjeno pomoč nacionalnim revizijskim organom glede metodologije, načrtovanja, zaposlovanja, usposabljanja in nadzora; |
| --- | --- |

61.

| 62. | priporoča, naj se večja podpora nameni nacionalnim organom, ki so pristojni za usklajevanje donatorjev in imajo malo zmogljivosti, vendar kažejo politično voljo za izpolnjevanje ciljev; obžaluje pomanjkanje preglednosti glede sposobnosti črpanja teh sredstev; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poziva, naj se sredstva usmerijo v sektorje z dokazanimi dosežki in preprečijo nadaljnje kronične zamude, do katerih je prišlo v okviru posrednega upravljanja z državo upravičenko, predvsem v Turčiji; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poziva k večji prepoznavnosti instrumenta IPA II v regiji glede na izjemen pomen širitvene politike za EU, na primer z ustreznimi ciljnimi komunikacijskimi in informacijskimi kampanjami v nacionalnih, regionalnih in lokalnih medijih ali s katerimi drugimi sredstvi, ki se zdijo primerni, ob upoštevanju minimalnih zahtev in nadzora nad njimi, kot jih je opredelila Komisija v tesnem sodelovanju z upravičenci; podpira ciljna prizadevanja proti propagandi in za strateško komuniciranje, zlasti v primerih, ko se dejavno napadajo in spodkopavajo ugled in interesi EU; |
| --- | --- |

64.

| 65. | priporoča, naj se sredstva iz instrumenta IPA II uporabijo za ustvarjanje komunikacijskih kanalov za podjetja, zlasti mala in srednja podjetja, tako v državah članicah kot v predpristopnih državah, da bi ustvarili močne trgovinske povezave med zadevnimi območji, kar bo zelo koristno za pripravo držav prejemnic na pristop k notranjemu trgu; |
| --- | --- |

65.

| 66. | ponovno poudarja, da so nagrade za finančno uspešnost za države, ki napredujejo, kot predpisuje uredba o IPA II, koristne; |
| --- | --- |

66.

| 67. | meni, da morata biti prožnost in uporaba sredstev za posebne krizne razmere skladna z aktom o ključnih prednostnih nalogah in temeljnih načelih širitvene strategije in pristopnega procesa, ki morata ostati glavni cilj IPA II; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poziva k boljšemu usklajevanju in dodatnim sinergijam med fazama načrtovanja in programiranja IPA II z ukrepi drugih instrumentov, zlasti evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice ter instrumenta za prispevanje k stabilnosti in miru, da bi zagotovili skladnost in izboljšali komplementarnost tako interno med lastnimi cilji in programi kot tudi v razmerju do drugih instrumentov za zunanje financiranje; |
| --- | --- |

68.

Evropski instrument sosedstva

| 69. | poudarja, da je za izvajanje evropskega instrumenta sosedstva potreben splošen strateški dokument, s katerim bi uskladili pomoč z večjim političnim okvirom in izboljšali usklajevanje z drugimi instrumenti; poudarja, da bi morale prednostne naloge za načrtovanje programov evropskega instrumenta sosedstva vključevati tudi socialno-ekonomski razvoj, mlade in trajnostno upravljanje energetskih virov; |
| --- | --- |

69.

| 70. | obžaluje, da je večletno načrtovanje za večino upravičencev potekalo že v letu 2017, pred dokončanjem vmesnega pregleda pomoči v teh državah; opozarja, da je Parlament predložil svoja priporočila glede načrtovanja med strateškim dialogom s Komisijo aprila 2017; |
| --- | --- |

70.

| 71. | poudarja politično prepoznavnost in vpliv, ki ju ima evropski instrument sosedstva kot ločeni instrument financiranja nepovratnih sredstev za EU v vzhodni ter južni soseščini; |
| --- | --- |

71.

| 72. | poziva k ohranitvi obstoječih finančnih ravnovesij pri dodeljevanju sredstev med južnim in vzhodnim sosedstvom Unije; |
| --- | --- |

72.

| 73. | poudarja medsebojno povezanost med stabilizacijo, podporo demokratizaciji, preprečevanjem in reševanjem konfliktov, spoštovanjem človekovih pravic in pravne države, izobraževanjem in socialno-ekonomskim razvojem; poudarja pomen projektov, ki podpirajo mlade pri izobraževanju in zaposljivosti; |
| --- | --- |

73.

| 74. | znova poudarja, kako pomembna je zmožnost za hitrejše odzivanje na izzive; |
| --- | --- |

74.

| 75. | poudarja, da vlaganje v države v sosedstvu, ki se stabilizirajo in razvijajo, prispeva k reševanju problemov, kot so migracije, terorizem, lokalni konflikti in gospodarska nestabilnost, kar bo dolgoročno koristno za EU kot celoto; |
| --- | --- |

75.

| 76. | poudarja, da specifičnost izzivov v sosedstvu zahteva povezan in celosten pristop, ki temelji na različnih potrebah in položajih upravičencev, tudi prek sinergij z drugimi instrumenti za zunanje financiranje in med politikami Unije; poudarja, da je ena od glavnih nalog hitro in učinkovito izvajanje pridružitvenih sporazumov ter poglobljenih in celovitih območij proste trgovine in vseh s tem povezanih reform, kar je treba podpreti z ustreznimi finančnimi viri EU; |
| --- | --- |

76.

| 77. | ponovno poudarja pomen temeljitejšega skupnega načrtovanja z državami članicami, poleg pozitivnega napredka, doseženega pri skupnih analizah, usklajevanju in doseganju soglasja v zvezi s prednostnimi nalogami donatorjev; poziva k izboljšavam pri usklajevanju donatorjev, zlasti pri povezavi s sredstvi iz drugih instrumentov EU, drugimi donatorji in mednarodnimi finančnimi institucijami, da bi podprli gospodarsko tranzicijo in stabilnost v partnerskih državah; |
| --- | --- |

77.

| 78. | je zaskrbljen, da so zmožnosti odzivanja in finančne zmožnosti instrumenta izkoriščene do skrajnih meja; obžaluje, da v fazi načrtovanja ni bilo v zadostni meri upoštevano interno strokovno znanje v obliki politične in geopolitične analize tveganja; |
| --- | --- |

78.

| 79. | sklepa, da bo morda treba glede na sedanje izzive v sosedstvu z zakonodajno spremembo povečati okvirno dodeljena finančna sredstva; |
| --- | --- |

79.

| 80. | ponovno poudarja, da je treba upoštevati cilje skladov, načrtovanih v okviru evropskega instrumenta sosedstva, kadar se ta sredstva prenesejo na druge načine financiranja, kot so skrbniški skladi, in da sta potrebna nadzor in spremljanje s strani Parlamenta, ki se ju nikoli ne sme zaobiti; |
| --- | --- |

80.

| 81. | poziva k večji vključenosti civilne družbe v opredelitev potreb; |
| --- | --- |

81.

| 82. | poziva k polni uporabi pogojenosti in mehanizmov, ki temeljijo na spodbudah, podpirajo politične in gospodarske reforme, kjer je to potrebno, in ki so povezani z reformami in strateškimi cilji; obžaluje, da evropski instrument sosedstva ne more zagotoviti zadostnih spodbud za tiste države, ki ne želijo sodelovati v političnih reformah; poziva k učinkovitemu spremljanju evropskega instrumenta sosedstva na ravni instrumenta; |
| --- | --- |

82.

| 83. | je zaskrbljen zaradi uničevanja in zasegov pomoči, ki jo financira EU, v tretjih državah; poziva k nadaljnjim prizadevanjem za izboljšanje strateške komunikacije in prepoznavnosti EU v državah sosedstva; |
| --- | --- |

83.

Instrument za prispevanje k stabilnosti in miru

| 84. | poziva, naj se okrepijo prizadevanja, da bi z rednimi strateškimi dialogi s partnerji in mednarodnimi organizacijami povečali vpliv instrumenta za prispevanje k stabilnosti in miru; v zvezi s tem poziva, naj sofinanciranje zagotovijo drugi pomembni donatorji, ki imajo koristi od rezultatov ustreznih ukrepov; |
| --- | --- |

84.

| 85. | poziva k izboljšanju strateškega okvira in sinergijam med instrumentom za prispevanje k stabilnosti in miru ter nadaljnjimi ukrepi v okviru drugih instrumentov in drugih akterjev; |
| --- | --- |

85.

| 86. | poziva k večjemu sodelovanju med drugimi mednarodnimi organizacijami, vladami in institucijami EU v boju proti novim grožnjam, na primer na področju hibridnih konfliktov in kibernetske varnosti, kjer bi lahko uporabili strokovno znanje Agencije Evropske unije za varnost omrežij in informacij; |
| --- | --- |

86.

| 87. | priporoča, da se instrument za prispevanje k stabilnosti in miru bolj strateško uporablja za mediacijo, ne le pri konfliktih z lokalnimi posledicami, temveč tudi za podporo mirovnega procesa in dialoga pri obstoječih ali nastajajočih konfliktih svetovnega pomena, ter poziva k boljšim sistemom zgodnjega opozarjanja in orodjem za analiziranje konfliktov, ki bodo omogočali boljše preprečevanje in izgradnjo miru; |
| --- | --- |

87.

| 88. | poudarja, da bo ta instrument odslej omogočal Uniji, da bo financirala usposabljanje in dobavo nesmrtonosne opreme (kot so sistemi IT, bolnišnice itd.) za oborožene sile tretjih držav, da se omogoči kratkoročno in srednjeročno odzivanje na nujne potrebe, in sicer v okviru uresničevanja ciljev na področju trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

88.

Evropski instrument za demokracijo in človekove pravice

| 89. | poudarja, da sta podpiranje in spodbujanje demokracije in človekovih pravic v tretjih državah, vključno z varstvom zagovornikov človekovih pravic, temeljnega pomena, ne glede na vmešavanje oblasti tretjih držav; |
| --- | --- |

89.

| 90. | v zvezi s tem opozarja na učinkovitost in pomen evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice, ki deluje v razmerah, kjer se prostor civilne družbe vse bolj krči; ponovno poudarja, da so namenska finančna sredstva za človekove pravice in demokracijo stalno potrebna in se ne smejo zmanjšati; poleg tega poziva k razmisleku o povečanju finančnih sredstev za nujno pomoč za zagovornike človekovih pravic ter učinkovitemu promoviranju dostopnosti teh sredstev; |
| --- | --- |

90.

| 91. | poudarja, da področje uporabe evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice ne bi smelo biti omejeno oziroma da se ne bi smel uporabljati zgolj kot instrument za krpanje lukenj, ki jih puščajo drugi instrumenti, temveč bi moralo biti ciljno spodbujanje demokracije in človekovih pravic samo po sebi jasen in strateški cilj; |
| --- | --- |

91.

| 92. | poziva Komisijo, naj poišče rešitve za vse bolj omejene možnosti za delovanje civilne družbe, vse pogostejše kršitve človekovih pravic in zatiranje, na primer tako, da poveča sredstva za globalne programe odzivanja, kot je mehanizem EU za zagovornike človekovih pravic ProtectDefenders.eu; poziva EU, naj še naprej financira zagovornike človekovih pravic, zlasti tiste, ki so izpostavljeni tveganju, in civilno družbo, pa tudi marginalizirane skupine, kot so ženske, domorodna ljudstva, Romi, LGBTI, invalidi, otroci in starejši; |
| --- | --- |

92.

| 93. | priporoča, naj se okrepi strateško načrtovanje v navezi s političnimi smernicami organov EU ter poveča skladnost z drugimi instrumenti, zlasti v državah, v katerih je opaziti poslabšanje razmer na področju človekovih pravic in demokratičnih standardov, da bi se zoperstavili svetovnemu trendu avtoritarizma; |
| --- | --- |

93.

| 94. | poudarja, kako pomembno se je osredotočiti na mednarodno pomembna tematska vprašanja, ki lahko kratko-, srednje- in/ali dolgoročno prispevajo k svetovnemu uveljavljanju človekovih pravic ter vladavine mednarodnega prava in pravičnosti; poziva, naj se številna nova tematska vprašanja, zlasti boj proti korupciji, spoštovanje človekovih pravic v podjetjih, okoljske pravice in pravice migrantov, v večji meri podpirajo iz evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice; |
| --- | --- |

94.

| 95. | pozdravlja podporo mednarodnim in regionalnim mehanizmom za človekove pravice in mehanizmom odgovornosti, kot sta Urad visokega komisarja OZN za človekove pravice (OHCHR) in Mednarodno kazensko sodišče (MKS); |
| --- | --- |

95.

| 96. | priporoča nadaljnja prizadevanja za odpravo smrtne kazni po vsem svetu; |
| --- | --- |

96.

| 97. | ponovno poudarja, da se je Komisija zavezala, da bo še bolj podpirala civilno družbo in ustvarjala bolj spodbudno okolje za organizacije civilne družbe v partnerskih državah; vztraja, da je treba nujno dodatno zmanjšati birokratske ovire, s katerimi se soočajo lokalne organizacije civilne družbe; poziva delegacije EU, naj dejavno iščejo zagovornike človekovih pravic in organizacije civilne družbe, ki se ukvarjajo z občutljivimi vprašanji in potrebujejo finančna sredstva, naj objavijo razpise za zbiranje predlogov v lokalnih jezikih in kandidatom omogočijo, da predloge projektov predložijo v teh jezikih, saj bi tako tudi okrepili lokalno zavezanost in dolgoročno vključenost projektov; |
| --- | --- |

97.

| 98. | poziva, naj se več pozornosti nameni trajnosti ukrepov, ki se financirajo iz evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice, zlasti v okviru misij za opazovanje volitev, pri katerih je veliko možnosti za povečanje prenosa znanja lokalnim akterjem ter izboljšanje nadaljnjega spremljanja priporočil; poziva, naj bo načrtovanje misij za opazovanje volitev bolje usklajeno z dejavnostmi Parlamenta za opazovanje volitev; |
| --- | --- |

98.

| 99. | poziva Komisijo, naj zagotovi namenska finančna sredstva za projekte, usmerjene v obravnavanje vse večjih zlorab nadzorne tehnologije in spletnih napadov s strani represivnih vlad in nedržavnih akterjev; |
| --- | --- |

99.

| 100. | poziva k vzpostavitvi sistemov spremljanja in ocenjevanja, h katerim bodo prispevali zagovorniki človekovih pravic; |
| --- | --- |

100.

| 101. | spodbuja k izvajanju ukrepov za preprečevanje hudodelstev zoper človečnost, vojnih hudodelstev in genocida, ki bo usklajeno z instrumentom za prispevanje k stabilnosti in miru; |
| --- | --- |

101.

Instrument partnerstva

| 102. | pozdravlja osredotočenost na strateške interese Unije; |
| --- | --- |

102.

| 103. | priporoča, naj se skromna sredstva, ki so na voljo v okviru instrumenta partnerstva, uporabljajo bolj strateško in konsolidirano, da bi zagotovili vključujoč prispevek in v opredelitev ukrepov vključili vse oddelke Komisije in ESZD v tesnem sodelovanju z državami članicami, ter poudarja, kako pomemben je instrument partnerstva z zadostnimi sredstvi za proaktivno zagovarjanje vrednot in interesov EU v kontekstu vse manjšega čezatlantskega soglasja in vse večjega števila držav s srednjim dohodkom, katerih strateški pomen hitro narašča, tudi v Aziji in Latinski Ameriki; |
| --- | --- |

103.

| 104. | priporoča, da se v naslednjem večletnem okvirnem programu pregledajo geografske dodelitve, da bi jih prilagodili izzivom; v zvezi s tem predlaga, da se bolj upošteva sodelovanje z nestrateškimi tretjimi državami, kot so države s srednjim dohodkom, ki so trenutno premalo vključene; |
| --- | --- |

104.

| 105. | priporoča boljšo uskladitev s cilji in horizontalnimi temami skupne izvedbene uredbe; |
| --- | --- |

105.

| 106. | priporoča, da se dokončno vzpostavi sistem instrumenta partnerstva za spremljanje in ocenjevanje, vključno z ustreznimi kvalitativnimi kazalniki; |
| --- | --- |

106.

| 107. | meni, da je instrument partnerstva lahko pomembno podporno sredstvo za izvajanje prostotrgovinskih sporazumov, zlasti s podpiranjem dela notranjih svetovalnih skupin; poudarja, da je treba oceniti uporabo in razdelitev sredstev, pa tudi učinkovitost instrumenta partnerstva ter programov Business Avenues in EU Gateway, ki bi morali dopolnjevati pristojnosti držav članic na področju spodbujanja zunanje trgovine; |
| --- | --- |

107.

| 108. | ugotavlja, da je eden od ciljev instrumenta partnerstva javna diplomacija, da bi v zvezi s politikami EU vzpostavili zaupanje in razumevanje v državah, ki niso članice EU; poudarja, da je sodelovanje civilne družbe izrednega pomena, in pozdravlja dodelitev 3 milijonov EUR za podpiranje udeležbe organizacij civilne družbe v notranjih svetovalnih skupinah; |
| --- | --- |

108.

Skupna izvedbena uredba

| 109. | priporoča boljšo uporabo harmoniziranih pravil z morebitnimi skupnimi razpisi za zbiranje predlogov in tesnejšim sodelovanjem med oddelki Komisije in ESZD; |
| --- | --- |

109.

| 110. | poziva, naj se integracija načela enakosti spolov vključi v določbe skupne izvedbene uredbe; |
| --- | --- |

110.

| 111. | poziva, naj se s pomočjo celovite in usklajene komunikacijske strategije, ki bo vključevala ukrepe za boj proti dezinformacijam, še bolj okrepijo prizadevanja za povečanje prepoznavnosti politike zunanjega financiranja EU; poziva, naj se za izvajalske partnerje uvedejo mehanizmi pogojevanja, kadar se ne spoštujejo ukrepi za povečanje prepoznavnosti EU; |
| --- | --- |

111.

| 112. | opozarja, kako pomembna so načela učinkovitosti razvoja in pomoči pri zunanjem delovanju, kot je poudarjeno v skupni izvedbeni uredbi, ter poziva Komisijo, naj ohrani ta načela v vseh ukrepih, ki jih bo sprejela po naslednjem poročilu o vmesnem pregledu; |
| --- | --- |

112.

| 113. | ugotavlja, da bi bilo treba pri dostopu do instrumentov za zunanje financiranje upoštevati evropska mala in srednja podjetja, in sicer z manj kompleksnimi in bolj prijaznimi predpisi, ki bi omogočili prožnejšo uporabo sredstev ter malim in srednjim podjetjem hkrati pomagali pri pridobivanju mednarodnih izkušenj; poziva Komisijo, naj oceni obstoječa orodja za spodbujanje internacionalizacije malih in srednjih podjetij z vidika njihove skladnosti z drugimi podpornimi instrumenti Unije za ta podjetja, npr. COSME, pa tudi z vidika subsidiarnosti, nepodvajanja in dopolnjevanja z ustreznimi programi držav članic; poziva Komisijo, naj pravočasno pripravi predloge za srednjeročni pregled teh programov, da bi izboljšala njihovo učinkovitost in uspešnost; poudarja, da morajo biti mala in srednja podjetja bolje obveščena o obstoječih instrumentih in seznanjena z njimi, zlasti na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

113.

Zasnova v obdobju po letu 2020

| 114. | poziva k financiranju instrumentov za zunanje odnose, ki bi odražali ambiciozno zunanje delovanje, proračun EU kot globalne akterke pa naj se poveča, hkrati pa naj tudi v prihodnje temelji na vrednotah ter temeljnih in človekovih pravicah in načelih; poudarja, da je zunanje delovanje EU tudi v skupnem interesu državljanov EU; |
| --- | --- |

114.

| 115. | poudarja, da bi bilo treba sedanji delež proračuna za zunanje delovanje v primeru izstopa Združenega kraljestva iz Evropske unije povečati ali vsaj ohraniti na sedanji ravni, pri čemer bi bilo treba isto logiko uporabiti tudi za obstoječe instrumente, politike in prednostne naloge; |
| --- | --- |

115.

| 116. | poudarja, da je reforma sedanje zasnove instrumentov potrebna, da se zagotovi večja odgovornost, preglednost in možnost javnega nadzora, izboljšala pa bi tudi njihovo učinkovitost, skladnost in odzivnost ter uspešnost in prožnost; meni, da bi z reformo povečali tudi stroškovno učinkovitost, zmanjšali prekrivanja in navzkrižja interesov med različnimi akterji in službami Komisije ter prispevali k reševanju trenutnih izzivov, povezanih s strategijo, načrtovanjem in izvajanjem; |
| --- | --- |

116.

| 117. | opozarja na bistveno vlogo Parlamenta kot sozakonodajalca v uredbi o naslednjem večletnem finančnem okviru; ponavlja, da je pripravljen sodelovati s Komisijo, ESZD in Svetom, da bi optimizirali zasnovo instrumentov za zunanje financiranje; hkrati pa poudarja, da bi moral biti cilj kakršnega koli prestrukturiranja instrumentov večja preglednost, odgovornost, učinkovitost, skladnost in prožnost; poudarja, da teh ciljev ni mogoče doseči brez strukture upravljanja, ki omogoča politični nadzor, temelji na strategiji ter je vključujoča in odgovorna; poudarja, da Parlament ne bo pristal na reformo instrumentov brez trdne strukture upravljanja; poziva Komisijo in ESZD, naj predlagata načrt reforme instrumentov, ki bo vključevala takšno strukturo upravljanja; poudarja, da so med ugotovitvami vmesnega pregleda in predlogi Komisije o spremembi sedanje strukture neskladja; poleg tega poudarja, da je treba zagotoviti strog demokratičen in pregleden nadzor, ki ga bi izvajali nacionalni parlamenti in Evropski parlament; |
| --- | --- |

117.

| 118. | poziva k boljšemu vključevanju skrbniških skladov in instrumentov EU v proračun, da bi povečali preglednost in demokratični nadzor instrumentov za zunanje financiranje; opominja na dogovor, sprejet ob zadnji reviziji finančne uredbe, da bo pred ustanovitvijo novega skrbniškega sklada za tematske ukrepe potekalo posvetovanje s Parlamentom in Svetom; poleg tega poziva Komisijo, naj Parlamentu posreduje podrobne informacije o vseh večjih samodejnih prerazporeditvah ali sprostitvah sredstev v okviru razdelka 4; |
| --- | --- |

118.

| 119. | poudarja, da bi lahko malim in srednjim podjetjem pri uporabi teh finančnih instrumentov skupaj z državami članicami pomagale tudi delegacije EU, da bi vzpostavili srednjeročne odnose med podjetji EU in gospodarstvi držav prejemnic; |
| --- | --- |

119.

| 120. | poudarja, da noben posamezni instrument ne more obstajati brez jasnih in namenskih sredstev in dodelitev za različne namene, cilje in prednostne naloge zunanjega delovanja EU, vključno z demokracijo, človekovimi pravicami, načeli pravne države, podporo civilni družbi, reševanjem konfliktov, nestabilnimi državami, razvojno politiko in izkoreninjenjem revščine, gospodarskim in družbenim razvojem ter podporo državam v različnih fazah pristopa k EU in državam sosedstva EU; |
| --- | --- |

120.

| 121. | ceni zavezanost EU temam, kot so človekove pravice, demokracija in podpora civilni družbi, pa tudi različnim kratko- in dolgoročnim ciljem ter posebni politični in strateški vrednosti obstoječih instrumentov; poudarja, da reforma ne bi smela spodkopati političnih ciljev posameznih instrumentov; se zaveda posebnosti glede ciljev in izvajanja evropskega instrumenta sosedstva, instrumenta IPA II ter evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice, zato meni, da bi morali ostati neodvisni zaradi strateških in političnih vidikov; |
| --- | --- |

121.

| 122. | opozarja, da je od leta 2006 evropski instrument za demokracijo in človekove pravice konkreten izraz zavezanosti EU podpiranju in spodbujanju demokracije in človekovih pravic v tretjih državah ter je EU omogočil, da brez vmešavanja vlad podpira registrirane in neregistrirane nevladne organizacije in posreduje na območjih, ki jih države članice EU ne pokrivajo vedno; |
| --- | --- |

122.

| 123. | poudarja, da je treba določiti skupne cilje, med drugim to, da je treba okrepiti pristop, temelječ na pravicah, in vključiti človekove pravice, da bi tako izpolnili zahteve iz člena 21 PEU, v skladu s katerimi si EU prizadeva za utrjevanje demokracije, človekovih pravic in pravne države kot nujnega cilja zunanjih odnosov; |
| --- | --- |

123.

| 124. | poziva ESZD in Komisijo, naj zagotovita, da bodo partnerske države jasno obveščene o vseh reformah; |
| --- | --- |

124.

| 125. | poziva, naj se vzpostavijo zanesljivi, dosledni postopki ocenjevanja in spremljanja, s katerimi bo mogoče zagotoviti kvalitativno in kvantitativno analizo ocenjevanja in spremljati napredek pri uresničevanju zadanih ciljev s sredstvi EU iz različnih instrumentov; |
| --- | --- |

125.

| 126. | poudarja, da mora biti dolgoročno financiranje predvidljivo, obenem pa je treba uvesti določene zneske, ki se bodo uporabili prožno; poudarja, da prožnost zahteva možnosti prerazporejanja sredstev za različne namene; opozarja, da sredstev, namenjenih ciljem zunanjega delovanja, ni mogoče preusmeriti v druge namene, na primer za obvladovanje migracij in notranjo varnost; poudarja, da bi bilo treba uvesti možnost prenosa nedodeljenih sredstev iz skupnega proračuna za zunanje delovanje v obsegu do 10 % začetnih odobritev instrumenta za prožne in/ali nujne ukrepe ob ohranjanju političnih ciljev instrumenta; |
| --- | --- |

126.

| 127. | poudarja, da pomoč, dodeljena državam, ne bi smela biti odvisna od migracijskih sporazumov z EU in da se financiranje ne bi smelo preusmeriti iz revnih držav in regij v izvorne države migrantov ali tranzitne države za Evropo izključno zato, ker te ležijo na selitveni poti; |
| --- | --- |

127.

| 128. | spominja na težave, s katerimi se soočajo prejemniki pri črpanju sredstev v okviru instrumentov; poziva k poenostavitvi postopkov, zmanjšanju upravnega bremena in po možnosti sprejetju poenotenih postopkov za različne vključene službe Komisije in ESZD, pa tudi k vzpostavitvi enotne točke za organizacije, ki se potegujejo za sredstva EU, in uporabi digitalnih rešitev, kadar je to mogoče, da bi sistematizirali postopke in zmanjšali upravno breme, a ne na račun izvajanja proračunskega nadzora, sledljivosti in kontrol; |
| --- | --- |

128.

| 129. | poudarja, da morajo vse službe Komisije in ESZD sodelovati ter poskrbeti, da se bo zunanje financiranje EU opiralo na politiko, ne pa instrumente, s čimer bi preprečili neskladja, nedoslednost, odvečne stroške, prekrivanje in tratenje strokovnega znanja, prav tako pa uresničili krovne cilje zunanjega delovanja EU; |
| --- | --- |

129.

| 130. | poudarja, da morajo vse ustrezne službe Komisije in ESZD skupaj razviti bolj strateške politične smernice in splošno strategijo ter pripraviti s tem povezane dokumente, upravljala in nadzorovala pa jih bo struktura upravljanja, ki jo je še treba vzpostaviti, hkrati pa je treba opredeliti cilje zunanjega delovanja v prihodnjem obdobju ter načine, na katere je mogoče s posameznim instrumentom te cilje doseči; poziva, naj se pri določanju teh ciljev uporabi tako notranje kot zunanje strokovno znanje; priporoča, da se pri načrtovanju programov vedno opravi analiza občutljivosti za konflikte, analiza politične ekonomije in ocena tveganja ter vključijo blažilni ukrepi, ki bi jih lahko prožno uvedli, kadar se taka tveganja pojavijo; |
| --- | --- |

130.

| 131. | poziva, naj se preuči, kako bi lahko povečali usklajevanje in skladnost s politikami držav članic EU za zunanje financiranje, na primer z okrepitvijo skupnega načrtovanja programov; |
| --- | --- |

131.

| 132. | poziva, naj se z reformo povečajo možnosti za financiranje nevladnih organizacij, pojasni in zagotovi več možnosti za sofinanciranje z možnostjo večletnih partnerstev ter zagotovi trajnost dejavnosti; |
| --- | --- |

132.

| 133. | poziva, naj se izboljšajo pogoji za hitrejše sprejemanje odločitev, da bi se lahko EU bolje odzvala na hitro razvijajoče se pojave; |
| --- | --- |

133.

| 134. | poudarja, kako pomembno je povečati prepoznavnost in ozaveščati o zunanjem delovanju EU, tudi s pomočjo projektne skupine EU za strateško komuniciranje, in povečati vpliv EU po vsem svetu; poziva, naj se to obravnava kot cilj politike; zato poudarja, da so nujno potrebni strateško komuniciranje za posamezno državo in/ali regijo v delegacijah EU ter veliko večje usklajevanje in izmenjava informacij med delegacijami EU in državami članicami; |
| --- | --- |

134.

| 135. | poudarja, da imajo delegacije EU izjemno pomembno vlogo pri načrtovanju na lokalni ravni, nadzoru nad načrtovanjem programov ter morebitni dodelitvi sredstev in opredeljevanju upravičencev, zlasti ko gre za zagovornike človekovih pravic in organizacije civilne družbe na občutljivih območjih; ponavlja, da delegacije EU zaradi svojega dela in statusa v tretjih državah ne morejo same odločati o financiranju; |
| --- | --- |

135.

| 136. | poudarja, da je treba pri načrtovanju instrumentov tesno vključiti civilno družbo v zadevnih državah in da mora to načrtovanje pri zasnovi, uvajanju in izvajanju v večji meri temeljiti na decentraliziranem sodelovanju, da bi vzpostavili trdna in trajna partnerstva, zadostili točno določenim potrebam prebivalstva in upoštevali družbene danosti zadevnega prebivalstva; |
| --- | --- |

136.

| 137. | opozarja, da je politične cilje EU, na primer na področju človekovih pravic, pravne države in razvoja, v nekaterih primerih mogoče bolje doseči, če se organizacijam na lokalni ravni izplača več manjših subvencij in ne en večji znesek enemu upravičencu; |
| --- | --- |

137.

| 138. | poudarja, kako pomembno je načelo „več za več“ in načelo o pogojevanju; meni, da bi bilo treba vzpostaviti strožje mehanizme pogojevanja, v skladu s katerimi bi bilo mogoče prekiniti proračunsko podporo državam oziroma vladnim organom in nevladnim akterjem ali jo po možnosti preusmeriti v civilno družbo, kadar te institucije ne spoštujejo ali upoštevajo izpolnjevanja ciljev razpršenega financiranja ali kršijo načela pravne države in človekove pravice; |
| --- | --- |

138.

| 139. | zahteva preglednost, odgovornost, nadzor, razvojno dodatnost, spoštovanje načel učinkovitosti pomoči in razvoja, močne okoljske in človekove pravice ter socialno zaščito pri uporabi razvojne pomoči za spodbuditev naložb zasebnega sektorja; |
| --- | --- |

139.

| 140. | poziva Komisijo, naj razmisli o dodeljevanju sredstev s pomočjo instrumentov za zunanje financiranje za sodelovanje in tehnično pomoč tretjim državam, zlasti državam v razvoju, za spodbujanje članstva v Wassenaarskem sporazumu, Avstralski skupini, režimu kontrole raketne tehnologije in skupini držav dobaviteljic jedrskega blaga ter za preprečevanje kršitev človekovih pravic v zvezi s potekajočo prenovitvijo uredbe o dvojni rabi; |
| --- | --- |

140.

| 141. | poudarja, da prihodnja struktura zahteva ustrezen sistem nadzora in ravnotežja, preglednost, pravico do nadzora nad izvajanjem, vključno z večjimi strateškimi političnimi prispevki Parlamenta in njegovim nadzorom nad izvajanjem, uporabo delegiranih aktov za spreminjanje tematskih prednostnih nalog, če so del prilog k zakonodajnim aktom, ter sprejetje pomembnih dodatnih elementov, kot so strateški in večletni programski dokumenti; |
| --- | --- |

141.

| 142. | je prepričan, da bi moralo financiranje po letu 2020 spoštovati proračunski načeli pristnosti in enotnosti; |
| --- | --- |

142.

| 143. | meni, da morajo biti vmesni pregled in postopki proračunskega nadzora dovolj strogi in pregledni, da se zagotovi največje možno črpanje sredstev in po potrebi omogočijo ustrezne spremembe za povečanje črpanja; |
| --- | --- |

143.

o

o o

| 144. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Svetu. |
| --- | --- |

144.

---

(1)  UL L 77, 15.3.2014, str. 27.

(2)  UL L 77, 15.3.2014, str. 11.

(3)  UL L 77, 15.3.2014, str. 1.

(4)  UL L 335, 15.12.2017, str. 6.

(5)  UL L 77, 15.3.2014, str. 77.

(6)  UL L 77, 15.3.2014, str. 85.

(7)  UL L 77, 15.3.2014, str. 44.

(8)  UL L 77, 15.3.2014, str. 95.

(9)  UL L 201, 3.8.2010, str. 30.

(10)  UL L 249, 27.9.2017, str. 1.

(11)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

(12)  Glej poročilo A8-0211/2017.

(13)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

(14)  UL C 407, 8.12.2015, str. 8.

(15)  UL C 60, 16.2.2016, str. 3.

(16)  UL C 122, 19.4.2017, str. 4.

(17)  Objavljeno na spletnem mestu Komisije: https://ec.europa.eu/europeaid/public-consultation-external-financing-instruments-european-union_en

(18)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0493.

(19)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0026.

(20)  UL C 58, 15.2.2018, str. 109.

(21)  UL C 408, 30.11.2017, str. 21.

(22)  UL C 265, 11.8.2017, str. 110.

(23)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0440.

(24)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0306.

(25)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0036.

(26)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0037.

(27)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0094.

(28)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0262.

(29)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0263.

(30)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0261.

(31)  UL C 208, 10.6.2016, str. 25.

(32)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0408.

(33)  https://eeas.europa.eu/archives/docs/top_stories/pdf/eugs_review_web.pdf

---

| 18.11.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 390/94 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 390/94

---

P8_TA(2018)0120

Letni poročili o subsidiarnosti in sorazmernosti za leto 2015 in 2016

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2018 o letnih poročilih o subsidiarnosti in sorazmernosti za leti 2015 in 2016 (2017/2010(INI))

(2019/C 390/11)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 5 Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 5 Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju Protokola št. 1 o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola št. 1 o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2003 o boljši pripravi zakonodaje in njegove najnovejše različice, Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2003 o boljši pripravi zakonodaje in njegove najnovejše različice, Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (1),

| — | ob upoštevanju praktičnih ureditev za izvajanje člena 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) v primeru sporazuma v prvi obravnavi, o katerih sta se dne 22. julija 2011 sporazumeli pristojni službi Evropskega parlamenta in Sveta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju praktičnih ureditev za izvajanje člena 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) v primeru sporazuma v prvi obravnavi, o katerih sta se dne 22. julija 2011 sporazumeli pristojni službi Evropskega parlamenta in Sveta,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 17. maja 2017 o letnem poročilu o subsidiarnosti in sorazmernosti za leto 2014 (2) in z dne12. aprila 2016 o letnih poročilih o subsidiarnosti in sorazmernosti za leti 2012 in 2013 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 17. maja 2017 o letnem poročilu o subsidiarnosti in sorazmernosti za leto 2014 (2) in z dne12. aprila 2016 o letnih poročilih o subsidiarnosti in sorazmernosti za leti 2012 in 2013 (3),

| — | ob upoštevanju letnega poročila Komisije o subsidiarnosti in sorazmernosti za leto 2015 (COM(2016)0469) in letnega poročila Komisije o subsidiarnosti in sorazmernosti za leto 2016 (COM(2017)0600), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila Komisije o subsidiarnosti in sorazmernosti za leto 2015 (COM(2016)0469) in letnega poročila Komisije o subsidiarnosti in sorazmernosti za leto 2016 (COM(2017)0600),

| — | ob upoštevanju letnega poročila Komisije o odnosih med Evropsko komisijo in nacionalnimi parlamenti za leto 2015 (COM(2016)0471) in letnega poročila Komisije o odnosih med Evropsko komisijo in nacionalnimi parlamenti za leto 2016 (COM(2017)0601), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila Komisije o odnosih med Evropsko komisijo in nacionalnimi parlamenti za leto 2015 (COM(2016)0471) in letnega poročila Komisije o odnosih med Evropsko komisijo in nacionalnimi parlamenti za leto 2016 (COM(2017)0601),

| — | ob upoštevanju vseh predhodnih sporočil Komisije o boljšem pravnem urejanju za doseganje boljših rezultatov v korist vseh državljanov EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vseh predhodnih sporočil Komisije o boljšem pravnem urejanju za doseganje boljših rezultatov v korist vseh državljanov EU,

| — | ob upoštevanju Sklepa predsednika Evropske komisije z dne 14. novembra 2017 o ustanovitvi projektne skupine za subsidiarnost in sorazmernost z vodilom „Storiti manj, a učinkoviteje“(C(2017)7810), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa predsednika Evropske komisije z dne 14. novembra 2017 o ustanovitvi projektne skupine za subsidiarnost in sorazmernost z vodilom „Storiti manj, a učinkoviteje“(C(2017)7810),

| — | ob upoštevanju polletnih poročil konference COSAC z dne 19. junija 2014, 14. novembra 2014, 6. maja 2015, 4. novembra 2015, 18. maja 2016, 18. oktobra 2016 in 3. maja 2017 o razvoju postopkov in praks Evropske unije, ki se uporabljajo pri parlamentarnem nadzoru, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju polletnih poročil konference COSAC z dne 19. junija 2014, 14. novembra 2014, 6. maja 2015, 4. novembra 2015, 18. maja 2016, 18. oktobra 2016 in 3. maja 2017 o razvoju postopkov in praks Evropske unije, ki se uporabljajo pri parlamentarnem nadzoru,

| — | ob upoštevanju sporazuma o sodelovanju med Evropskim parlamentom in Odborom regij, ki je bil podpisan 5. februarja 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o sodelovanju med Evropskim parlamentom in Odborom regij, ki je bil podpisan 5. februarja 2014,

| — | ob upoštevanju letnega poročila Odbora regij o subsidiarnosti za leto 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila Odbora regij o subsidiarnosti za leto 2015,

| — | ob upoštevanju členov 52 in 132 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 52 in 132 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve in mnenja Odbora za ustavne zadeve (A8-0141/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve in mnenja Odbora za ustavne zadeve (A8-0141/2018),

| A. | ker sta bili leti 2015 in 2016 prvi celi leti delovanja Junckerjeve Komisije, ki je začela svoj mandat novembra 2014; ker se je predsednik Juncker zavezal, da bo subsidiarnost postavil v središče evropskega demokratičnega procesa in zagotovil popolno skladnost z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti; |
| --- | --- |

A.

ker sta bili leti 2015 in 2016 prvi celi leti delovanja Junckerjeve Komisije, ki je začela svoj mandat novembra 2014; ker se je predsednik Juncker zavezal, da bo subsidiarnost postavil v središče evropskega demokratičnega procesa in zagotovil popolno skladnost z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti;

| B. | ker novi Medinstitucionalni sporazum z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje vključuje zavezo treh institucij, da bodo spoštovale in izvajale načeli subsidiarnosti in sorazmernosti; |
| --- | --- |

B.

ker novi Medinstitucionalni sporazum z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje vključuje zavezo treh institucij, da bodo spoštovale in izvajale načeli subsidiarnosti in sorazmernosti;

| C. | ker je Komisija leta 2015 prejela osem obrazloženih mnenj, ki so se nanašala na tri njene predloge; ker je Komisija v tistem letu prejela skupaj 350 vlog; |
| --- | --- |

C.

ker je Komisija leta 2015 prejela osem obrazloženih mnenj, ki so se nanašala na tri njene predloge; ker je Komisija v tistem letu prejela skupaj 350 vlog;

| D. | ker je Komisija leta 2016 prejela 65 obrazloženih mnenj, ki so se nanašala na 26 njenih predlogov; ker to pomeni 713 % več od osmih obrazloženih mnenj, prejetih leta 2015, in je tretje največje število prejetih mnenj v koledarskem letu od uvedbe mehanizma za preverjanje subsidiarnosti z Lizbonsko pogodbo leta 2009 (po 84 mnenjih leta 2012 in 70 leta 2013); ker se je skupno število vlog, ki jih je tega leta prejela Komisija, znatno povečalo na skupaj 620 vlog; |
| --- | --- |

D.

ker je Komisija leta 2016 prejela 65 obrazloženih mnenj, ki so se nanašala na 26 njenih predlogov; ker to pomeni 713 % več od osmih obrazloženih mnenj, prejetih leta 2015, in je tretje največje število prejetih mnenj v koledarskem letu od uvedbe mehanizma za preverjanje subsidiarnosti z Lizbonsko pogodbo leta 2009 (po 84 mnenjih leta 2012 in 70 leta 2013); ker se je skupno število vlog, ki jih je tega leta prejela Komisija, znatno povečalo na skupaj 620 vlog;

| E. | ker je Komisija 19. maja 2015 sprejela sveženj ukrepov za boljše pravno urejanje z novimi integriranimi smernicami za boljše pravno urejanje, vključno s posodobljenimi smernicami za oceno subsidiarnosti in sorazmernosti v okviru ocene učinka novih pobud; |
| --- | --- |

E.

ker je Komisija 19. maja 2015 sprejela sveženj ukrepov za boljše pravno urejanje z novimi integriranimi smernicami za boljše pravno urejanje, vključno s posodobljenimi smernicami za oceno subsidiarnosti in sorazmernosti v okviru ocene učinka novih pobud;

| F. | ker je Komisija leta 2015 vzpostavila spletno mesto „Lighten the load – Have your say“(Zmanjšajte breme – povejte svoje mnenje) (4) in novo platformo REFIT (za uspešno in učinkovito pravno urejanje), s čimer je deležnikom omogočila dodatne priložnosti, da jo obvestijo o pomanjkljivostih v zvezi z obstoječimi regulativnimi ukrepi, vključno z zadevami, povezanimi s subsidiarnostjo in/ali sorazmernostjo; |
| --- | --- |

F.

ker je Komisija leta 2015 vzpostavila spletno mesto „Lighten the load – Have your say“(Zmanjšajte breme – povejte svoje mnenje) (4) in novo platformo REFIT (za uspešno in učinkovito pravno urejanje), s čimer je deležnikom omogočila dodatne priložnosti, da jo obvestijo o pomanjkljivostih v zvezi z obstoječimi regulativnimi ukrepi, vključno z zadevami, povezanimi s subsidiarnostjo in/ali sorazmernostjo;

| G. | ker je služba Evropskega parlamenta za raziskave leta 2015 pripravila 13 izhodiščnih vrednotenj, eno oceno učinka bistvenih parlamentarnih sprememb in šest naknadnih ocen učinka; ker je poleg tega sestavila štiri poročila o stroških neukrepanja na ravni EU in dve oceni evropske dodane vrednosti; ker je služba Evropskega parlamenta za raziskave leta 2016 pripravila 36 izhodiščnih vrednotenj, eno oceno učinka bistvenih parlamentarnih sprememb in 14 naknadnih evropskih ocen učinka; ker je poleg tega sestavila sedem poročil o stroških neukrepanja na ravni EU in pet ocen evropske dodane vrednosti; |
| --- | --- |

G.

ker je služba Evropskega parlamenta za raziskave leta 2015 pripravila 13 izhodiščnih vrednotenj, eno oceno učinka bistvenih parlamentarnih sprememb in šest naknadnih ocen učinka; ker je poleg tega sestavila štiri poročila o stroških neukrepanja na ravni EU in dve oceni evropske dodane vrednosti; ker je služba Evropskega parlamenta za raziskave leta 2016 pripravila 36 izhodiščnih vrednotenj, eno oceno učinka bistvenih parlamentarnih sprememb in 14 naknadnih evropskih ocen učinka; ker je poleg tega sestavila sedem poročil o stroških neukrepanja na ravni EU in pet ocen evropske dodane vrednosti;

| H. | ker se prenesena pooblastila v zakonodajnih aktih Unije podeljujejo takrat, ko sta potrebni prožnost in učinkovitost, ki ju ni mogoče doseči v okviru rednega zakonodajnega postopka; ker smeta bistvene določbe na zadevnem področju sprejeti le zakonodajalca; |
| --- | --- |

H.

ker se prenesena pooblastila v zakonodajnih aktih Unije podeljujejo takrat, ko sta potrebni prožnost in učinkovitost, ki ju ni mogoče doseči v okviru rednega zakonodajnega postopka; ker smeta bistvene določbe na zadevnem področju sprejeti le zakonodajalca;

| I. | ker sta subsidiarnost in sorazmernost ključna premisleka v okviru ocene učinkov in retrospektivnih vrednotenj, s katerimi se oceni, ali so ukrepi na ravni EU dejansko potrebni, ali je njihove cilje mogoče učinkoviteje doseči z drugimi sredstvi in ali dejansko dosegajo pričakovane rezultate v smislu učinkovitosti, uspešnosti, skladnosti, ustreznosti in dodane vrednosti EU; |
| --- | --- |

I.

ker sta subsidiarnost in sorazmernost ključna premisleka v okviru ocene učinkov in retrospektivnih vrednotenj, s katerimi se oceni, ali so ukrepi na ravni EU dejansko potrebni, ali je njihove cilje mogoče učinkoviteje doseči z drugimi sredstvi in ali dejansko dosegajo pričakovane rezultate v smislu učinkovitosti, uspešnosti, skladnosti, ustreznosti in dodane vrednosti EU;

| J. | ker so leta 2014 trije domovi nacionalnih parlamentov (danski Folketing, nizozemski Tweede Kamer in britanski House of Lords) predložili poročila s podrobnimi predlogi o tem, kako bi bilo mogoče okrepiti vlogo nacionalnih parlamentov v postopku odločanja; |
| --- | --- |

J.

ker so leta 2014 trije domovi nacionalnih parlamentov (danski Folketing, nizozemski Tweede Kamer in britanski House of Lords) predložili poročila s podrobnimi predlogi o tem, kako bi bilo mogoče okrepiti vlogo nacionalnih parlamentov v postopku odločanja;

| 1. | poudarja, kako pomembna so letna poročila o subsidiarnosti in sorazmernosti, ki jih pripravlja Komisija; ugotavlja, da sta letni poročili Komisije za leti 2015 in 2016 podrobnejši in izčrpnejši kot tista za pretekla leta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, kako pomembno je, da Evropska unija deluje samo takrat, ko lahko doda vrednost, da bi zmanjšala demokratični primanjkljaj; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da sta subsidiarnost in sorazmernost temeljni načeli, ki bi jih institucije EU morale upoštevati pri izvrševanju pristojnosti EU, da bi zagotovile, da ukrepi Unije prinašajo dodano vrednost; ponovno poudarja, da je namen teh načel okrepiti delovanje Unije tako, da se zagotovi, da so ukrepi na ravni Unije potrebni, da države članice ne bi mogle doseči ciljev ukrepov s posamičnim delovanjem, da njihova narava in smisel ne presegata tistega, kar je potrebno za doseganje ciljev Pogodb in da se ukrepi vedno sprejmejo na najustreznejši ravni upravljanja; opozarja na dejstvo, da je ti načeli mogoče zlorabiti za namene, ki so v škodo EU, in poudarja, da bi morale biti institucije EU pozorne, da bi to tveganje preprečile in ga izničile; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opozarja, da je subsidiarnost temeljno načelo federacij, a tudi nedoločen pravni pojem, za katerega je zato potrebna politična razlaga; |
| --- | --- |

4.

| 5. | razume, da načela subsidiarnosti ni mogoče uporabljati za restriktivno razlago pristojnosti, dodeljenih Uniji na podlagi Pogodb; |
| --- | --- |

5.

| 6. | meni, da bi moral razmislek o subsidiarnosti in nadzoru nad njo potekati ob upoštevanju vse glasnejših pozivov državljanov, naj Unija odgovori na velike svetovne izzive, kot so med drugim medcelinski finančni tokovi, varnost, migracije in podnebne spremembe; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pozdravlja sklic na subsidiarnost v rimski izjavi z dne 25. marca 2017; meni, da bi morala subsidiarnost imeti vidno mesto pri razmišljanju o prihodnosti EU; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opozarja na pobudo, ki jo je predsednik Komisije Jean-Claude Juncker najavil med govorom o stanju v Uniji 2017, in sicer da se ustanovi projektna skupina za subsidiarnost, sorazmernost in „Storiti manj, a učinkoviteje“, ki bi jo vodil podpredsednik Komisije Frans Timmermans; opozarja, da je Parlament menil, da bi njegovo sodelovanje v projektni skupini, ki jo je ustanovila Komisija, pomenilo neupoštevanje njegove institucionalne vloge in njegovega statusa edine neposredno izvoljene institucije Evropske unije, ki zastopa državljane na ravni Unije in opravlja funkcijo političnega nadzora Komisije, in se je zato odločil, da povabilo v projektni skupini zavrne; |
| --- | --- |

8.

| 9. | je seznanjen z metodologijo Komisije v letnih poročilih za leti 2015 in 2016, v katerih se uporablja statistika za obravnavo obrazloženih mnenj nacionalnih parlamentov o svežnju predlogov kot enega samega obrazloženega mnenja in ne kot obrazloženih mnenj za vsak posamezni predlog; |
| --- | --- |

9.

| 10. | se zaveda, da je število obrazloženih mnenj (65), ki so jih v letu 2016 predložili nacionalni parlamenti, po številu na tretjem mestu v koledarskem letu od uvedbe mehanizma za preverjanje subsidiarnosti v Lizbonski pogodbi; ugotavlja močno povečanje (+713 %) glede na osem obrazloženih mnenj, prejetih v letu 2015; poleg tega je seznanjen s precejšnjim povečanjem števila mnenj, ki jih je prejela Komisija v okviru političnega dialoga (s 350 na 620 mnenj); poudarja, da se to dogaja ob sočasnem zmanjšanju zakonodajne dejavnosti, kar kaže tudi na to, da se je razvilo sodelovanje nacionalnih parlamentov v primerjavi s predhodnimi leti; pozdravlja izrazito zanimanje nacionalnih parlamentov za odločanje EU; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja, da je več nacionalnih parlamentov izdalo obrazložena mnenja (26 domov od 41 v letu 2016 v primerjavi z osmimi v letu 2015); ugotavlja izrazito razliko med parlamenti, dejavnimi v okviru političnega dialoga in obrazloženih mnenj; poudarja, da nacionalne parlamente še vedno bolj zanima vplivanje na vsebino zakonodaje EU kot pa opredeljevanje primerov z morebitnim vprašanjem subsidiarnosti; ugotavlja, da pristojnost nacionalnih parlamentov, da spremljajo spoštovanje načel subsidiarnosti in sorazmernosti, obsega tudi pravico, da evropskega zakonodajalca pozovejo, naj po potrebi ravna na evropski ravni; |
| --- | --- |

11.

| 12. | priznava delo, ki ga je opravil Odbor za oceno učinka in odbor, ki ga je julija 2015 nasledil, to je Odbor za regulativni nadzor; ugotavlja, da sta tako Odbor za oceno učinka kot tudi Odbor za regulativni nadzor presodila, da bi bilo treba približno 23 % ocen učinka, pregledanih leta 2015, izboljšati bodisi glede načela subsidiarnosti ali načela sorazmernosti ali obeh; ugotavlja, da je Odbor za regulativni nadzor leta 2016 ocenil, da je bilo 15 % ocen učinka nezadovoljivih; pozdravlja dejstvo, da se je odstotek v primerjavi s preteklimi leti zmanjšal; poudarja, da je Komisija pregledala vse zadevne ocene učinka in pri tem upoštevala analize Odbora za regulativni nadzor; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ugotavlja, da je Komisija pri izvajanju agende za boljšo pripravo zakonodaje razvila trdnejše notranje instrumente in postopke, katerih cilj je preprečiti kršitve načela subsidiarnosti; poudarja, da so ocene učinkov glavno orodje za zagotavljanje spoštovanja načel subsidiarnosti in sorazmernosti ter za spodbujanje odgovornosti; zlasti opozarja na vlogo Odbora za regulativni nadzor ter pozdravlja, da sta subsidiarnost in sorazmernost vključeni v preverjanje kakovosti, ki ga izvaja odbor; vendar poudarja, da bi lahko še okrepili neodvisnost tega odbora; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pozdravlja, da je Komisija maja 2015 sprejela sveženj za boljše pravno urejanje, s katerim želi zagotoviti, da zakonodaja EU učinkoviteje služi javnemu interesu in jamči upoštevanje načel subsidiarnosti in sorazmernosti bolj celovito in poglobljeno, kar bo prispevalo k večji stopnji preglednosti pri odločanju v EU; meni, da bi moral biti novi okvir boljšega pravnega urejanja orodje, s katerim bi Evropska unija delovala ob polnem upoštevanju načel subsidiarnosti in sorazmernosti; ne glede na navedeno poudarja, da kljub temu, da bi to omogočilo preskuse za oceno skladnosti s tema načeloma, s čimer se bi zagotovilo, da Unija deluje samo, če dodaja vrednost, to ne bi smelo povzročiti nepotrebnih zamud pri sprejemanju ustrezne zakonodaje; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pozdravlja objavo sporočila Komisije z dne 24. oktobra 2017 z naslovom Dokončanje agende za boljše pravno urejanje: boljše rešitve za boljše rezultate, v katerih Komisija opredeli svoja prizadevanja za povečanje preglednosti, legitimnosti in odgovornosti pri svojem delu za boljše sprejemanje zakonodaje, zlasti v zvezi s postopkom posvetovanja in možnostjo, da deležniki posredujejo povratne informacije o njenih predlogih; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pozdravlja, da je Komisija leta 2015 uvedla tudi nove mehanizme za posvetovanje in za povratne informacije za nove pobude politike; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da je pomembno zagotoviti ustrezna pojasnila o potrebnosti zakonodajnih pobud in njihovem učinku na vse pomembne sektorje (ekonomski, okoljski in socialni) zato, da bi spoštovali načeli subsidiarnosti in sorazmernosti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | podpira zavezo Komisije, da bo, preden bo obravnavala morebitne spremembe zakonodaje, opravila oceno; v zvezi s tem meni, da bi morali Evropska unija in organi oblasti držav članic tesno sodelovati, da bi zagotovili boljše spremljanje, merjenje in oceno dejanskega učinka pravnega urejanja EU na državljane, gospodarstvo, družbeno sestavo in okolje; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pozdravlja podpis novega medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo leta 2016; ponovno opozarja, da se je Komisija zavezala, da bo v obrazložitvenih memorandumih obrazložila, zakaj so predlogi upravičeni z vidika subsidiarnosti in sorazmernosti; pozdravlja, da se je Komisija na podlagi medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje zavezala k pripravi ocen učinka za zakonodajne in nezakonodajne predloge, ki bodo na voljo nacionalnim parlamentom; opozarja, da se v tem sporazumu tudi poudarja, da je v zakonodajnem postopku potrebna večja preglednost ter da morajo informacije, ki jih prejmejo nacionalni parlamenti, tem omogočati, da v celoti uveljavljajo svoje pristojnosti na podlagi Pogodb; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva nacionalne parlamente, naj na začetku vloge jasno navedejo, da gre za obrazloženo mnenje v skladu s Protokolom št. 2 k Pogodbam, in zakonodajne predloge, na katere se nanaša, ter naj jasno opredelijo razloge, zaradi katerih menijo, da predlog krši načelo subsidiarnosti, vključijo kratek povzetek argumentov in spoštujejo osemtedenski rok od dneva prejema ustreznega osnutka zakonodajnega akta; ugotavlja, da bo to pripomoglo k temu, da bodo vse vpletene institucije pravočasno in ustrezno obravnavale obrazložena mnenja; |
| --- | --- |

20.

| 21. | meni, da se je po sprejetju Lizbonske pogodbe sodelovanje nacionalnih parlamentov v zakonodajnih postopkih EU znatno povečalo prek stikov z drugimi nacionalnimi parlamenti; spodbuja nacionalne parlamente, naj nadaljujejo in še bolj okrepijo medparlamentarne stike, tudi dvostranske, kot sredstvo za povečanje sodelovanja med državami članicami, ter naj to storijo z demokratično evropsko vizijo, kjer Unija lahko doda vrednost, in v duhu solidarnosti, na podlagi načela pravne države in temeljnih pravic; poudarja, da lahko tovrstni stiki olajšajo izmenjavo najboljših praks v zvezi z uporabo načel subsidiarnosti in sorazmernosti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pozdravlja, da Parlament v vse večji meri in bolj redno prevzema vlogo kot sogovornik nacionalnih parlamentov ter posrednik med njimi glede mehanizmov subsidiarnosti in sorazmernosti; meni, da bi lahko bila krepitev dialoga med nacionalnimi parlamenti na politični ravni način za bolj racionalno preverjanje subsidiarnosti in sorazmernosti, s čimer bi bila vsebina zakonodajnih predlogov bolje obravnavana; |
| --- | --- |

22.

| 23. | opozarja na dejstvo, da je leta 2016 14 domov iz 11 nacionalnih parlamentov predložilo obrazloženo mnenje o predlogu direktive o spremembi Direktive 96/71/ES z dne 16. decembra 1996 o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev COM(2016)0128; tako je bil dosežen prag ene tretjine glasov, ki se zahtevajo v skladu s členom 7(2) Protokola št. 2 k Pogodbam, da se sproži postopek „rumenega kartona“; ponovno opozarja, da se je o argumentih, ki so jih predstavili nacionalni parlamenti, v Parlamentu in Komisiji obširno razpravljalo; ugotavlja, da se je Komisija vključila v razpravo z nacionalnimi parlamenti v okviru konference COSAC; ugotavlja, da je Komisija objavila sporočilo, v katerem je obširno pojasnila razloge za ohranitev predloga (5); meni, da je Komisija kljub pomislekom nekaterih nacionalnih parlamentov s predložitvijo teh argumentov izpolnila obveznost, da obrazloži svojo odločitev; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ugotavlja, da je sedem nacionalnih domov parlamenta poslalo mnenja o omenjenem predlogu Komisije v okviru političnega dialoga, ki so v glavnem izražali mnenje, da je predlog skladen z načelom subsidiarnosti; ugotavlja, da je strokovna skupina za subsidiarnost Odbora regij ocenila, da bi bil cilj predloga bolje dosežen na ravni EU; |
| --- | --- |

24.

| 25. | opominja, da je bil v preteklosti postopek rumenega kartona sprožen dvakrat (leta 2012 in leta 2013), kar skupaj s tem novim postopkom rumenega kartona kaže, da sistem deluje in da lahko nacionalni parlamenti zlahka in pravočasno sodelujejo v razpravi o subsidiarnosti, če želijo; vsekakor meni, da bi lahko ob vse večjem zavedanju o vlogi nacionalnih parlamentov ter boljšem sodelovanju med njimi okrepili predhodno spremljanje subsidiarnosti; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ponovno opozarja, da bi v skladu s členom 7 Protokola št. 2 k Pogodbam evropske institucije morale upoštevati obrazložena mnenja nacionalnih parlamentov ali posameznih domov nacionalnih parlamentov; ugotavlja, da so nekateri nacionalni parlamenti v preteklosti izrazili razočaranje nad nekaterimi odgovori Komisije nacionalnim parlamentom v primerih, ko je bil sprožen postopek rumenega kartona; kljub temu ugotavlja, da je Komisija vzpostavila postopke, ki zagotavljajo, da nacionalni parlamenti pravočasno prejmejo vsebinski in politični odgovor na svoje pomisleke; poziva Komisijo, naj svoje odgovore na obrazložena mnenja sistematično posreduje Evropskemu parlamentu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | je seznanjen s spremembami, ki so jih nekateri nacionalni parlamenti predlagali k mehanizmu za preverjanje subsidiarnosti; pozdravlja sklep konference COSAC, da morebitne izboljšave mehanizma za preverjanje subsidiarnosti ne bi smele zahtevati spremembe Pogodb; ugotavlja, da bi podaljšanje osemtedenskega roka, v katerem lahko nacionalni parlamenti podajo obrazloženo mnenje, zahtevalo spremembo Pogodb ali protokolov k Pogodbam; opozarja na okoliščine dopisa z dne 1. decembra 2009 o praktični ureditvi za uporabo mehanizma za preverjanje subsidiarnosti, ki sta ga poslala predsednik in podpredsednik Komisije predsednikom nacionalnih parlamentov, v katerem je Komisija izjavila, da avgust ne bo upoštevan pri določanju roka iz Protokola št. 2, da bi se tako upoštevale poletne počitnice nacionalnih parlamentov; opozarja na predlog, ki so ga dali nekateri nacionalni parlamenti, da bi Komisija morala pretehtati tudi možnost izključitve decembrskih počitnic nacionalnih parlamentov iz izračuna osemtedenskega roka; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja, da je za sprejetje pravnih aktov potrebno soglasje velike večine v Svetu, ki ga sestavljajo nacionalni ministri vseh držav članic, ki bi morali biti politično odgovorni svojim nacionalnim parlamentom; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ugotavlja, da že obstajajo številna orodja, ki nacionalnim parlamentom in državljanom omogočajo sodelovanje pri vsakem koraku zakonodajnega postopka, kar zagotavlja nadzor nad spoštovanjem načel subsidiarnosti in sorazmernosti; zato spodbuja k uporabi obstoječih orodij, in po možnosti preprečevanju ustvarjanja še bolj zapletenih upravnih struktur in dolgotrajnih postopkov v času, ko si EU prizadeva, da bi jo državljani razumeli, vedno s ciljem spoštovanja in varovanja njihovih pravic in interesov; poziva države članice, naj organizirajo informacijske kampanje in zadevne seminarje, da bi natančno obvestile državljane o možnostih, ki jih imajo za sodelovanje na vseh stopnjah zakonodajnega postopka; |
| --- | --- |

29.

| 30. | želi poudariti, da bi morala biti zakonodaja celovita in jasna, zadevnim subjektom omogočati, da razumejo svoje pravice in obveznosti, vključevati ustrezne zahteve glede poročanja, spremljanja in vrednotenja, hkrati pa se izogibati nesorazmernim stroškom in biti praktična za izvajanje; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ponovno opozarja, kako pomembno je spodbujati dostop do ocen učinka in načrtov, ki jih pripravi Komisija, možnost sodelovanja v javnih posvetovanjih in/ali posvetovanjih z deležniki, ki jih organizira Komisija in/ali Evropski parlament, ter možnost vlaganja predlogov v okviru platforme REFIT (Zmanjšajte breme: predlogi); v zvezi s tem opaža tekoče delovanje spletišča in uspešnega in učinkovitega pravnega urejanja (REFIT), ki se je začelo uporabljati leta 2016; |
| --- | --- |

31.

| 32. | opozarja, da je treba okrepiti obstoječe oblike sodelovanja in zagotoviti možnosti za izboljšanje platforme za medparlamentarno izmenjavo IPEX, na ta način pa bi okrepili zavedanje med nacionalnimi parlamenti o njihovi vlogi pri preverjanju subsidiarnosti in sorazmernosti, jim pomagali pri učinkovitejši obravnavi informacij, ki jih prejmejo prek mehanizma zgodnjega opozarjanja, ter izboljšali njihovo sodelovanje in usklajevanje; spodbuja nacionalne parlamente, naj izrazijo svoje mnenje o predlogih Komisije, ki si jih je mogoče kadarkoli ogledati v notranji podatkovni zbirki CONNECT; ponovno opozarja, da so vse informacije na voljo na platformi REGPEX; |
| --- | --- |

32.

| 33. | spodbuja nacionalne in regionalne parlamente, naj nadalje okrepijo odnose z Odborom regij, v okviru katerega deluje skupina 12 strokovnjakov, ki obravnavajo zakonodajne predloge s stališča načel subsidiarnosti in sorazmernosti; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pozdravlja zanimanje, ki so ga izrazili nekateri nacionalni parlamenti, da bi imeli bolj pozitivno in dejavno vlogo v evropskih zadevah s pomočjo postopka „zelenega kartona“; ugotavlja, da imajo nacionalni parlamenti različna stališča o podrobnostih tega postopka; meni, da bi lahko neformalni mehanizem, ki bi temeljil na medparlamentarnem sodelovanju, prispeval k povečanju političnega dialoga z nacionalnimi parlamenti; |
| --- | --- |

34.

| 35. | v zvezi s povedanim ugotavlja, da je leta 2015 20 parlamentarnih domov podpisalo ali podprlo prvo pobudo „zelenega kartona“, s katero so spodbudili Komisijo, naj predloži zakonodajni predlog o izvajanju načel družbene odgovornosti podjetij na evropski ravni; ugotavlja, da so bili nekateri predlogi iz prve pobude „zelenega kartona“pozneje upoštevani v revidiranem svežnju ukrepov za krožno gospodarstvo, ki ga je Komisija sprejela decembra 2015; zato ugotavlja, da nacionalni parlamenti v institucionalnem okviru že imajo konstruktivno vlogo ter da v tem trenutku ni potrebe po ustvarjanju novih institucionalnih in upravnih struktur, ki bi ves postopek po nepotrebnem zapletle; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ugotavlja, da so leta 2016 nekateri regionalni parlamenti Komisijo neposredno seznanili s svojim mnenjem o nekaterih predlogih Komisije; ugotavlja, da je Komisija ta mnenja upoštevala, kadar je bilo to primerno; ponovno opozarja, da je v skladu s členom 6 Protokola št. 2 stvar vsakega nacionalnega parlamenta ali doma nacionalnega parlamenta, da se po potrebi posvetuje z regionalnimi parlamenti, ki imajo zakonodajne pristojnosti; |
| --- | --- |

36.

| 37. | je seznanjen s sodno prakso Sodišča Evropske unije s področja subsidiarnosti in sorazmernosti iz let 2015 in 2016; poudarja, da je Sodišče odločilo, da spoštovanja obveznosti zakonodajalcev EU, da pojasnijo razloge v zvezi s subsidiarnostjo, ne bi smeli ocenjevati zgolj z vidika besedila spornega akta, temveč tudi z vidika konteksta in okoliščin posameznega primera, ter da bi morale dane informacije zadostovati in biti razumljive nacionalnim parlamentom, državljanom in sodiščem; nadalje poudarja, da je Sodišče EU glede načela sorazmernosti potrdilo, da je treba zakonodajalcem EU dopustiti široko diskrecijsko pravico na področjih, ki od njih zahtevajo politične, gospodarske in socialne odločitve ter pri katerih morajo opraviti zapleteno presojo; |
| --- | --- |

37.

| 38. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

38.

---

(1)  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0210.

(3)  UL C 58, 15.2.2018, str. 33.

(4)  http://ec.europa.eu/smart-regulation/refit/simplification/consultation/contributions_sl.htm

(5)  Sporočilo Komisije z dne 20. julija 2016 o predlogu za direktivo o spremembi direktive o napotitvi delavcev - pregled v zvezi z upoštevanjem načela subsidiarnosti v skladu s Protokolom št. 2 (COM(2016)0505).

---

| 18.11.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 390/100 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 390/100

---

P8_TA(2018)0174

Belorusija

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. aprila 2018 o Belorusiji (2018/2661(RSP))

(2019/C 390/12)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij in priporočil o Belorusiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij in priporočil o Belorusiji,

| — | ob upoštevanju beloruskih zakonodajnih volitev 11. septembra 2016, predsedniških volitev 11. oktobra 2015 in lokalnih volitev 18. februarja 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju beloruskih zakonodajnih volitev 11. septembra 2016, predsedniških volitev 11. oktobra 2015 in lokalnih volitev 18. februarja 2018,

| — | ob upoštevanju izjav uradne govorke podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 20. februarja 2018 o lokalnih volitvah v Belorusiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav uradne govorke podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 20. februarja 2018 o lokalnih volitvah v Belorusiji,

| — | ob upoštevanju izjave uradne govorke z dne 25. marca 2018 o razvoju dogodkov pred in med dnevom svobode v Belorusiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave uradne govorke z dne 25. marca 2018 o razvoju dogodkov pred in med dnevom svobode v Belorusiji,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o Belorusiji, zlasti tistih s 15. februarja 2016 o odpravi sankcij proti 170 posameznikom in trem beloruskim družbam ter o vzpostavitvi okvira za politični dialog in pogojev za odnose med EU in Belorusijo za razvoj bolj pozitivnega programa, zlasti glede demokratičnih reform, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o Belorusiji, zlasti tistih s 15. februarja 2016 o odpravi sankcij proti 170 posameznikom in trem beloruskim družbam ter o vzpostavitvi okvira za politični dialog in pogojev za odnose med EU in Belorusijo za razvoj bolj pozitivnega programa, zlasti glede demokratičnih reform,

| — | ob upoštevanju sklepov vrha vzhodnega partnerstva z dne 24. novembra 2017 in podpore 20 ciljem, ki jih je treba izpolniti do leta 2020 in ki naj bi državljanom prinesli rezultate, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov vrha vzhodnega partnerstva z dne 24. novembra 2017 in podpore 20 ciljem, ki jih je treba izpolniti do leta 2020 in ki naj bi državljanom prinesli rezultate,

| — | ob upoštevanju obiska komisarja Johannesa Hahna v Belorusiji januarja 2018 in tekočih pogajanj o prednostnih nalogah partnerstva EU-Belorusija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obiska komisarja Johannesa Hahna v Belorusiji januarja 2018 in tekočih pogajanj o prednostnih nalogah partnerstva EU-Belorusija,

| — | ob upoštevanju odločitve Sveta za zunanje zadeve, da bo za eno leto, do februarja 2019, podaljšal preostale omejevalne ukrepe proti Belorusiji, vključno z embargom na orožje, prepovedjo izvoza blaga za notranjo represijo in zamrznitvijo sredstev ter prepovedjo potovanj štirim posameznikom s seznama v zvezi z nerešenim izginotjem dveh opozicijskih politikov, enega poslovneža in enega novinarja v letih 1999 in 2000, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odločitve Sveta za zunanje zadeve, da bo za eno leto, do februarja 2019, podaljšal preostale omejevalne ukrepe proti Belorusiji, vključno z embargom na orožje, prepovedjo izvoza blaga za notranjo represijo in zamrznitvijo sredstev ter prepovedjo potovanj štirim posameznikom s seznama v zvezi z nerešenim izginotjem dveh opozicijskih politikov, enega poslovneža in enega novinarja v letih 1999 in 2000,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah in vseh konvencij, katere podpisnica je Belorusija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah in vseh konvencij, katere podpisnica je Belorusija,

| — | ob upoštevanju izjave posebnega poročevalca OZN o razmerah na področju človekovih pravic v Belorusiji z dne 28. marca 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave posebnega poročevalca OZN o razmerah na področju človekovih pravic v Belorusiji z dne 28. marca 2018,

| — | ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker so v Belorusiji po predsedniških volitvah leta 2015 in zakonodajnih volitvah 18. februarja 2018 potekale še lokalne volitve; ker se dolgoletna priporočila Urada OVSE za demokratične institucije in človekove pravice in Beneške komisije glede volilne zakonodaje in postopkov v Belorusiji še vedno ne upoštevajo; ker so po trditvah tujih diplomatskih in beloruskih opazovalcev lokalne volitve, ki so bile februarja 2018, znova potrdile te pomanjkljivosti; |
| --- | --- |

A.

ker so v Belorusiji po predsedniških volitvah leta 2015 in zakonodajnih volitvah 18. februarja 2018 potekale še lokalne volitve; ker se dolgoletna priporočila Urada OVSE za demokratične institucije in človekove pravice in Beneške komisije glede volilne zakonodaje in postopkov v Belorusiji še vedno ne upoštevajo; ker so po trditvah tujih diplomatskih in beloruskih opazovalcev lokalne volitve, ki so bile februarja 2018, znova potrdile te pomanjkljivosti;

| B. | ker je EU februarja 2016 kot znamenje dobre volje, da bi Belorusijo spodbudila k izboljšanju stanja na področju človekovih pravic, demokracije in pravne države, odpravila večino omejevalnih ukrepov proti beloruskim uradnikom in pravnim osebam; |
| --- | --- |

B.

ker je EU februarja 2016 kot znamenje dobre volje, da bi Belorusijo spodbudila k izboljšanju stanja na področju človekovih pravic, demokracije in pravne države, odpravila večino omejevalnih ukrepov proti beloruskim uradnikom in pravnim osebam;

| C. | ker je EU večkrat poudarila, da so spoštovanje temeljnih svoboščin, pravne države in človekovih pravic jasen pogoj za izboljšanje in nadaljnji razvoj odnosov med Evropsko unijo in Belorusijo; ker je stanje v državi še naprej zaskrbljujoče, saj je na tem področju mogoče opaziti le zelo omejene in previdne ukrepe za izboljšanje; |
| --- | --- |

C.

ker je EU večkrat poudarila, da so spoštovanje temeljnih svoboščin, pravne države in človekovih pravic jasen pogoj za izboljšanje in nadaljnji razvoj odnosov med Evropsko unijo in Belorusijo; ker je stanje v državi še naprej zaskrbljujoče, saj je na tem področju mogoče opaziti le zelo omejene in previdne ukrepe za izboljšanje;

| D. | ker razvoj dolgo pričakovanih ustavnih in zakonodajnih reform, ki bi dovolile razvoj resnične demokracije, zaostaja; |
| --- | --- |

D.

ker razvoj dolgo pričakovanih ustavnih in zakonodajnih reform, ki bi dovolile razvoj resnične demokracije, zaostaja;

| E. | ker ni bilo nikakršnih poskusov volilne reforme, med lokalnimi volitvami februarja 2018 pa se je izkazalo, da še vedno obstajajo številne resne pomanjkljivosti in postopkovne nepravilnosti, vključno z omejevalnim pravnim okvirom za politične pravice na vseh stopnjah volilnih kampanj ter težavami pri opazovanju glasovanja, glasovanju in štetju glasov; ker v Belorusiji od leta 1994 ni bilo svobodnih in poštenih volitev; |
| --- | --- |

E.

ker ni bilo nikakršnih poskusov volilne reforme, med lokalnimi volitvami februarja 2018 pa se je izkazalo, da še vedno obstajajo številne resne pomanjkljivosti in postopkovne nepravilnosti, vključno z omejevalnim pravnim okvirom za politične pravice na vseh stopnjah volilnih kampanj ter težavami pri opazovanju glasovanja, glasovanju in štetju glasov; ker v Belorusiji od leta 1994 ni bilo svobodnih in poštenih volitev;

| F. | ker mednarodni opazovalci niso bili povabljeni k opazovanju lokalnih volitev, beloruski opazovalci pa so zbrali oprijemljive dokaze o množičnih prizadevanjih po vsej državi, da bi napihnili številke o volilni udeležbi, in o večkratnem glasovanju, ki ga niso uporabili že več let; |
| --- | --- |

F.

ker mednarodni opazovalci niso bili povabljeni k opazovanju lokalnih volitev, beloruski opazovalci pa so zbrali oprijemljive dokaze o množičnih prizadevanjih po vsej državi, da bi napihnili številke o volilni udeležbi, in o večkratnem glasovanju, ki ga niso uporabili že več let;

| G. | ker se nadaljujejo dejavnosti zastraševanja, vključno s številnimi primeri pridržanja neodvisnih in opozicijskih aktivistov, politikov in novinarjev; ker so oblasti uglednim članom opozicije, zagovornikom demokracije in človekovih pravic znova preprečile, da bi sodelovali na volitvah, ali so jih aretirale pred ali med nepooblaščenimi demonstracijami, ki so bile organizirane 25. marca 2018 v Minsku ob 100. obletnici razglasitve neodvisnosti Belorusije, vendar so jih večinoma izpustili, ne da bi bila proti njim vložena obtožnica; |
| --- | --- |

G.

ker se nadaljujejo dejavnosti zastraševanja, vključno s številnimi primeri pridržanja neodvisnih in opozicijskih aktivistov, politikov in novinarjev; ker so oblasti uglednim članom opozicije, zagovornikom demokracije in človekovih pravic znova preprečile, da bi sodelovali na volitvah, ali so jih aretirale pred ali med nepooblaščenimi demonstracijami, ki so bile organizirane 25. marca 2018 v Minsku ob 100. obletnici razglasitve neodvisnosti Belorusije, vendar so jih večinoma izpustili, ne da bi bila proti njim vložena obtožnica;

| H. | ker dva politična zapornika, Mihail Žamčužni in Dzmitrij Paljenka, ostajata v priporu; |
| --- | --- |

H.

ker dva politična zapornika, Mihail Žamčužni in Dzmitrij Paljenka, ostajata v priporu;

| I. | ker Evropski parlament že leta podpira belorusko civilno družbo in je poleg drugih pobud leta 2004 podelil nagrado Saharova beloruskemu združenju novinarjev, leta 2006 pa Aleksandru Milinkeviču; |
| --- | --- |

I.

ker Evropski parlament že leta podpira belorusko civilno družbo in je poleg drugih pobud leta 2004 podelil nagrado Saharova beloruskemu združenju novinarjev, leta 2006 pa Aleksandru Milinkeviču;

| J. | ker so dogodki na dan svobode 2018 znova pokazali, da beloruska vlada ne namerava opustiti svojih starih politik množičnega zatiranja državljanov, ki skušajo uresničiti svoje pravice, ki izhajajo iz ustave in mednarodnih pogodb; |
| --- | --- |

J.

ker so dogodki na dan svobode 2018 znova pokazali, da beloruska vlada ne namerava opustiti svojih starih politik množičnega zatiranja državljanov, ki skušajo uresničiti svoje pravice, ki izhajajo iz ustave in mednarodnih pogodb;

| K. | ker je belorusko ministrstvo za informiranje 24. januarja 2018 na ozemlju Belorusije samovoljno onemogočilo dostop do vodilnega neodvisnega novičarskega portala Charter97.org; ker so bili uvedeni kazenski postopki zoper neodvisne blogerje; ker bi sprejetje osnutka spremembe zakona o medijih pomenilo novo in pomembno grožnjo za svobodo izražanja v tej državi; |
| --- | --- |

K.

ker je belorusko ministrstvo za informiranje 24. januarja 2018 na ozemlju Belorusije samovoljno onemogočilo dostop do vodilnega neodvisnega novičarskega portala Charter97.org; ker so bili uvedeni kazenski postopki zoper neodvisne blogerje; ker bi sprejetje osnutka spremembe zakona o medijih pomenilo novo in pomembno grožnjo za svobodo izražanja v tej državi;

| L. | ker je Belorusija 25. oktobra 2016 sprejela prvi nacionalni akcijski načrt za človekove pravice, ki ga je z resolucijo potrdil svet ministrov in v katerem so opredeljene glavne smernice za izvajanje zavez države na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

L.

ker je Belorusija 25. oktobra 2016 sprejela prvi nacionalni akcijski načrt za človekove pravice, ki ga je z resolucijo potrdil svet ministrov in v katerem so opredeljene glavne smernice za izvajanje zavez države na področju človekovih pravic;

| M. | ker je Belorusija edina evropska država, ki še vedno izvaja smrtno kazen; ker posebni poročevalec OZN o stanju na področju človekovih pravic v Belorusiji ugotavlja, da smrtne obsodbe v Belorusiji veljajo za zelo sporne, saj ni neodvisnega sodstva in poštenega sojenja; |
| --- | --- |

M.

ker je Belorusija edina evropska država, ki še vedno izvaja smrtno kazen; ker posebni poročevalec OZN o stanju na področju človekovih pravic v Belorusiji ugotavlja, da smrtne obsodbe v Belorusiji veljajo za zelo sporne, saj ni neodvisnega sodstva in poštenega sojenja;

| N. | ker se EU in Belorusija trenutno pogajata o prilagojenih prednostnih nalogah partnerstva, katerega glavna interesna področja so tudi gospodarski razvoj in modernizacija, krepitev institucij ter dobro upravljanje, povezljivost in medosebni stiki; ker je beloruska vlada večkrat izjavila, da stremi k normalizaciji odnosov z EU, odpravi preostalih sankcij in liberalizaciji vizumskega režima; ker je s tem povezan napredek nujno odvisen od tega, ali bo Belorusija pokazala politično voljo in zavezanost demokratičnim vrednotam, pravni državi in temeljnim svoboščinam; |
| --- | --- |

N.

ker se EU in Belorusija trenutno pogajata o prilagojenih prednostnih nalogah partnerstva, katerega glavna interesna področja so tudi gospodarski razvoj in modernizacija, krepitev institucij ter dobro upravljanje, povezljivost in medosebni stiki; ker je beloruska vlada večkrat izjavila, da stremi k normalizaciji odnosov z EU, odpravi preostalih sankcij in liberalizaciji vizumskega režima; ker je s tem povezan napredek nujno odvisen od tega, ali bo Belorusija pokazala politično voljo in zavezanost demokratičnim vrednotam, pravni državi in temeljnim svoboščinam;

| 1. | podpira kritično sodelovanje EU z Belorusijo, če je pogojeno z izvajanjem konkretnih ukrepov v smeri demokratizacije in če beloruske oblasti popolnoma spoštujejo temeljne svoboščine in človekove pravice; |
| --- | --- |

1.

| 2. | z razočaranjem ugotavlja, da se kljub predhodnim pozivom priporočila, ki sta jih OVSE/ODIHR in Beneška komisija izdala po predsedniških volitvah leta 2015 in parlamentarnih volitvah leta 2016 in ki naj bi bila izvedena do leta 2018, ne izvajajo; poziva beloruske oblasti, naj nemudoma nadaljujejo celovito reformo volilnega sistema kot del širšega demokratičnega procesa in v sodelovanju z mednarodnimi partnerji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | obžaluje nadlegovanje novinarjev in neodvisnih medijev v Belorusiji med spremljanjem lokalnih volitev, med drugim nezakonito odstranitev novinarja televizijske postaje Belsat TV Andrusa Kozela z volišča in brutalno ravnanje z njim ter blokiranje novičarskega portala Charter97; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva beloruske organe, naj nemudoma in brezpogojno odpravijo blokado vodilnega neodvisnega novičarskega portala Charter97.org, umaknejo predloge sprememb zakona o medijih, ki bi, če bi bili sprejeti, ogrozili svobodo izražanja, ter končajo preganjanje neodvisnih blogerjev zaradi uveljavljanja svobode izražanja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ugotavlja, da je bilo število predstavnikov demokratične opozicije na voliščih med lokalnimi volitvami nesorazmerno nizko glede na število predloženih vlog; |
| --- | --- |

5.

| 6. | izraža razočaranje zaradi ponavljajočih se zavrnitev registracije strankam demokratične opozicije; poziva k odpravi omejitev in olajšanju postopkov registracije političnih strank v Belorusiji; poudarja, da je treba vsem političnim strankam omogočiti neomejeno politično delovanje, zlasti v času volilne kampanje; poziva, naj se razveljavi člen 193/1 beloruskega kazenskega zakonika, ki kriminalizira udeležbo v dejavnostih neregistriranih organizacij; |
| --- | --- |

6.

| 7. | obžaluje nesorazmeren odziv beloruskih oblasti na prizadevanja opozicijskih aktivistov, da bi organizirali nedovoljen shod ob praznovanju dneva svobode 25. marca 2018, ki mu je sledilo prijetje več deset oseb, vključno z voditelji opozicije in nekdanjima predsedniškima kandidatoma Mikalajem Statkevičem in Vladimirjem Nekljajevom; znova poudarja, da je svoboda zbiranja in združevanja temeljna človekova pravica; poudarja, da bi moralo vsako resno nazadovanje na področju demokracije in spoštovanja temeljnih svoboščin, vključno s povečanjem števila političnih zapornikov, sprožiti jasen odziv EU v njenih odnosih z Belorusijo; |
| --- | --- |

7.

| 8. | odločno poziva k izpustitvi Mihajla Žamčužnija in Dimitrija Paljenke, dveh aktivistov civilne družbe, ki sta trenutno priprta iz političnih razlogov, in k rehabilitaciji vseh nekdanjih političnih zapornikov ter povrnitvi njihovih državljanskih in političnih pravic; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ponovno poziva beloruske oblasti, naj v skladu s splošno deklaracijo o človekovih pravicah ter mednarodnimi in regionalnimi instrumenti o človekovih pravicah, ki jih je ratificirala Belorusija, v vseh okoliščinah zagotovijo spoštovanje demokratičnih načel, človekovih pravic in temeljnih svoboščin; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da je spoštovanje temeljnih svoboščin ključni element zdrave demokracije; poziva beloruske oblasti, naj vzpostavijo konstruktiven in odprt dialog z demokratično opozicijo in organizacijami civilne družbe, da bi zagotovile pravice in svoboščine državljanov, zlasti pravico do združevanja, mirnega zbiranja in izražanja, pa tudi okvir za svobodne in neodvisne medije; |
| --- | --- |

10.

| 11. | odločno poziva Belorusijo, naj se pridruži svetovnemu moratoriju na smrtno kazen, kot prvi korak k njeni trajni odpravi; ponovno opozarja, da je smrtna kazen nehumano in ponižujoče ravnanje in da ni dokazov, da odvrača od kaznivih dejanj, z njenim izvajanjem pa postanejo sodne napake nepopravljive; z obžalovanjem ugotavlja, da so beloruska sodišča v letu 2018 izrekla nove smrtne kazni; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj še naprej podpirata organizacije civilne družbe v Belorusiji in tujini; v zvezi s tem poudarja, da je treba podpirati vse neodvisne vire informacij v beloruski družbi in tujini, tudi medijsko oddajanje v beloruskem jeziku; |
| --- | --- |

12.

| 13. | je seznanjen s sektorskimi dialogi med EU in Belorusijo na tehnični ravni in širitvijo sodelovanja na področjih, kot so gospodarska reforma, učinkovita raba virov, zeleno gospodarstvo in varstvo okolja; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj prednostno obravnavata varnost beloruske jedrske elektrarne v Ostrovcu in zagotovita, da bo napredek v odnosih med EU in Belorusijo pogojen z večjo odprtostjo in sodelovanjem Belorusije, pa tudi njeno popolno skladnostjo z mednarodnimi jedrskimi in okoljskimi varnostnimi standardi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | obžaluje, da potekajoči dialog o človekovih pravicah ne daje konkretnih rezultatov in poziva posebnega predstavnika EU za človekove pravice, naj najde načine in sredstva za spodbujanje polnega in učinkovitega varstva človekovih pravic v Belorusiji; poziva k izpustitvi vseh političnih zapornikov; |
| --- | --- |

14.

| 15. | je seznanjen s tem, da potekajo pogajanja o prednostnih nalogah partnerstva med EU in Belorusijo, ter z zadovoljstvom pričakuje, da bodo hitro zaključena, s čimer se bo razširilo področje dvostranskega sodelovanja v korist državljanov na obeh straneh, Belorusiji pa bo omogočen dostop do širšega obsega finančne pomoči in sodelovanja, pod pogojem, da bo naredila jasne in opazne korake v smeri demokratizacije in odprtosti, pri čemer ima prednost celovita reforma volilnega sistema; v zvezi s tem pozdravlja načrt Komisije, da bo v obdobju 2018–2020 povečala finančno pomoč; vztraja, da beloruska vlada sprejme jasnejše zaveze glede reform, in priporoča, da se določi časovni načrt za vzpostavitev tesnejših odnosov med EU in Belorusijo v obliki meril uspešnosti in časovnega okvira za izvajanje teh zavez; |
| --- | --- |

15.

| 16. | EU poziva, naj še naprej zagotavlja podporo organizacijam civilne družbe in zagovornikom človekovih pravic, Komisijo pa, naj tesno sodeluje z njimi in upošteva priporočila foruma civilne družbe v okviru vzhodnega partnerstva; poziva belorusko vlado, naj zagotovi državljansko udeležbo v procesih odločanja na lokalni in nacionalni ravni, pri čemer naj se zgleduje po smernicah, ki jih je sprejel Svet Evrope 27. novembra 2017; ugotavlja, da se povečujejo stiki med Belorusijo in to organizacijo; |
| --- | --- |

16.

| 17. | v zvezi s tem poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj poiščeta načine za obveščanje beloruskih organizacij civilne družbe in posvetovanje z njimi glede potekajočega dialoga in pogajanj med EU in Belorusijo; |
| --- | --- |

17.

| 18. | z zadovoljstvom ugotavlja, da se je začelo izvajanje partnerstva za mobilnost med EU in Belorusijo, in se veseli končnega sprejetja sporazuma o poenostavitvi vizumskih postopkov in sporazuma o ponovnem sprejemu med EU in Belorusijo, saj bosta nedvomno prispevala k medosebnim in poslovnim stikom državljanov; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pozdravlja odločitev oblasti v Minsku, da bodo od februarja 2018 omogočale kratkoročno brezvizumsko bivanje v Belorusiji za tuje državljane iz 80 držav; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pozdravlja napredek pri spodbujanju izmenjave mladih ter medosebnih stikov med EU in Belorusijo, vključno s programom mobilnosti MOST, Erasmus +, Obzorje 2020 in instrumentom za izmenjavo informacij in tehnično pomoč (TAIEX) ter s pristopom Belorusije k bolonjskemu procesu; poziva k izvajanju bolonjskega procesa v skladu s časovnim načrtom, o katerem so se dogovorili predstavniki evropskega visokošolskega prostora in Belorusije, saj gre za ukrep, ki bo koristil mladim Belorusom in še olajšal izmenjave in medosebne stike z EU; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva k podaljšanju mandata posebnega poročevalca OZN o razmerah na področju človekovih pravic v Belorusiji; poziva belorusko vlado, naj z njim polno sodeluje; poziva EU in njene države članice, naj spodbujajo in podprejo podaljšanje mandata posebnega poročevalca OZN, posebnega predstavnika EU za človekove pravice pa, naj še naprej sodeluje s posebnim poročevalcem, da bi izboljšali razmere v tej državi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Evropski službi za zunanje delovanje, Svetu, Uradu OVSE za demokratične institucije in človekove pravice, Svetu Evrope, vladam in parlamentom držav članic ter beloruskim oblastem. |
| --- | --- |

22.

---

| 18.11.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 390/104 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 390/104

---

P8_TA(2018)0175

Filipini

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. aprila 2018 o Filipinih (2018/2662(RSP))

(2019/C 390/13)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o razmerah na Filipinih, zlasti resolucij z dne 15. septembra 2016 (1) in 16. marca 2017 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o razmerah na Filipinih, zlasti resolucij z dne 15. septembra 2016 (1) in 16. marca 2017 (2),

| — | ob upoštevanju izjave uradne govorke Evropske službe za zunanje delovanje z dne 16. marca 2018 o Filipinih in Mednarodnem kazenskem sodišču, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave uradne govorke Evropske službe za zunanje delovanje z dne 16. marca 2018 o Filipinih in Mednarodnem kazenskem sodišču,

| — | ob upoštevanju izjav delegacije EU in uradne govorke podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav delegacije EU in uradne govorke podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

| — | ob upoštevanju Okvirnega sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Filipini na drugi strani, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirnega sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Filipini na drugi strani,

| — | ob upoštevanju skupnega delovnega dokumenta Komisije in podpredsednice Komisije/visoke predstavnice z 19. januarja 2018 o oceni Filipinov za obdobje 2016–2017 v okviru posebnega spodbujevalnega režima EU za trajnostni razvoj in dobro upravljanje (GSP +) (SWD(2018)0032), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega delovnega dokumenta Komisije in podpredsednice Komisije/visoke predstavnice z 19. januarja 2018 o oceni Filipinov za obdobje 2016–2017 v okviru posebnega spodbujevalnega režima EU za trajnostni razvoj in dobro upravljanje (GSP +) (SWD(2018)0032),

| — | ob upoštevanju izjav visokega komisarja OZN za človekove pravice Zejda Rada Al Huseina v zvezi z obtožbami filipinske vlade, da so posebna poročevalka OZN za pravice avtohtonih prebivalcev in drugi zagovorniki človekovih pravic vpleteni v teroristične dejavnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav visokega komisarja OZN za človekove pravice Zejda Rada Al Huseina v zvezi z obtožbami filipinske vlade, da so posebna poročevalka OZN za pravice avtohtonih prebivalcev in drugi zagovorniki človekovih pravic vpleteni v teroristične dejavnosti,

| — | ob upoštevanju izida slavnostnega vrha ASEAN-EU ob 40. obletnici vzpostavitve dialoga ASEAN-EU in akcijskega načrta ASEAN-EU za obdobje 2018–2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izida slavnostnega vrha ASEAN-EU ob 40. obletnici vzpostavitve dialoga ASEAN-EU in akcijskega načrta ASEAN-EU za obdobje 2018–2022,

| — | ob upoštevanju izjave predsednika Pododbora Evropskega parlamenta za človekove pravice z dne 23. februarja 2018 o tem, da je zadržanje senatorke De Lima v zaporu brez vložitve obtožnice nedopustno, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predsednika Pododbora Evropskega parlamenta za človekove pravice z dne 23. februarja 2018 o tem, da je zadržanje senatorke De Lima v zaporu brez vložitve obtožnice nedopustno,

| — | ob upoštevanju diplomatskih odnosov med Filipini in EU (nekdanjo Evropsko gospodarsko skupnostjo (EGS)), ki so bili vzpostavljeni 12. maja 1964 z imenovanjem filipinskega veleposlanika pri EGS, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju diplomatskih odnosov med Filipini in EU (nekdanjo Evropsko gospodarsko skupnostjo (EGS)), ki so bili vzpostavljeni 12. maja 1964 z imenovanjem filipinskega veleposlanika pri EGS,

| — | ob upoštevanju statusa Filipinov kot ustanovne članice Združenja držav jugovzhodne Azije (ASEAN), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju statusa Filipinov kot ustanovne članice Združenja držav jugovzhodne Azije (ASEAN),

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o otrokovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o otrokovih pravicah,

| — | ob upoštevanju Mednarodne konvencije o zaščiti vseh oseb pred prisilnim izginotjem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodne konvencije o zaščiti vseh oseb pred prisilnim izginotjem,

| — | ob upoštevanju smernic EU o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju Rimskega statuta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Rimskega statuta,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah,

| — | ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker Filipine in EU vežejo dolgoletni diplomatski, gospodarski, kulturni in politični odnosi; ker so Evropska unija in Filipini z ratifikacijo sporazuma o partnerstvu in sodelovanju ponovno potrdili skupno zavezanost načelom dobrega upravljanja, demokracije, pravne države, človekovih pravic, spodbujanja družbenega in gospodarskega razvoja, pa tudi zavezanost miru in varnosti v tej regiji; |
| --- | --- |

A.

ker Filipine in EU vežejo dolgoletni diplomatski, gospodarski, kulturni in politični odnosi; ker so Evropska unija in Filipini z ratifikacijo sporazuma o partnerstvu in sodelovanju ponovno potrdili skupno zavezanost načelom dobrega upravljanja, demokracije, pravne države, človekovih pravic, spodbujanja družbenega in gospodarskega razvoja, pa tudi zavezanost miru in varnosti v tej regiji;

| B. | ker je bilo od 1. julija 2016 po poročilih na Filipinih ubitih približno 12 tisoč ljudi, tudi ženske in otroci, in sicer v kampanji proti drogam, ki je bila mednarodno poimenovana „boj proti drogam“ predsednika Duterteja; ker je predsednik obljubil, da bo kampanjo proti drogam nadaljeval do konca svojega predsedniškega mandata leta 2022; ker je EU še vedno zelo zaskrbljena zaradi velikega števila ubojev, ki se zgodijo v zvezi s kampanjo proti drogam na Filipinih; |
| --- | --- |

B.

ker je bilo od 1. julija 2016 po poročilih na Filipinih ubitih približno 12 tisoč ljudi, tudi ženske in otroci, in sicer v kampanji proti drogam, ki je bila mednarodno poimenovana „boj proti drogam“ predsednika Duterteja; ker je predsednik obljubil, da bo kampanjo proti drogam nadaljeval do konca svojega predsedniškega mandata leta 2022; ker je EU še vedno zelo zaskrbljena zaradi velikega števila ubojev, ki se zgodijo v zvezi s kampanjo proti drogam na Filipinih;

| C. | ker je bila posebna poročevalka OZN za pravice avtohtonih prebivalcev Victoria Tauli-Corpuz, državljanka Filipinov, obtožena terorizma in jo je filipinska vlada marca 2018 skupaj z drugimi 600 osebami, vključno z voditelji avtohtonih ljudstev in zagovorniki človekovih pravic, uvrstila na seznam terorističnih organizacij; ker imajo strokovnjaki OZN sodno imuniteto; ker je do obtožb prišlo, potem ko je Victoria Tauli-Corpuz obsodila napad vojske na avtohtono ljudstvo Lumad v Mindanau; ker je Victoria Tauli-Corpuz opozorila na nadlegovanje, mučenje in aretacije avtohtonega prebivalstva, ki je mirno branilo svoje premoženje; |
| --- | --- |

C.

ker je bila posebna poročevalka OZN za pravice avtohtonih prebivalcev Victoria Tauli-Corpuz, državljanka Filipinov, obtožena terorizma in jo je filipinska vlada marca 2018 skupaj z drugimi 600 osebami, vključno z voditelji avtohtonih ljudstev in zagovorniki človekovih pravic, uvrstila na seznam terorističnih organizacij; ker imajo strokovnjaki OZN sodno imuniteto; ker je do obtožb prišlo, potem ko je Victoria Tauli-Corpuz obsodila napad vojske na avtohtono ljudstvo Lumad v Mindanau; ker je Victoria Tauli-Corpuz opozorila na nadlegovanje, mučenje in aretacije avtohtonega prebivalstva, ki je mirno branilo svoje premoženje;

| D. | ker je bila senatorka Leila De Lima, zagovornica človekovih pravic in (najuglednejša) kritičarka kampanje filipinskega predsednika Duterteja proti drogam, 19. septembra 2016 odstavljena s položaja predsednice odbora senata za pravosodje in človekove pravice, 23. februarja 2017 pa je bila aretirana; ker je senatorka De Lima vodila preiskavo zunajsodnih pobojev v mestu Davao v času, ko je bil predsednik Duterte župan tega mesta; ker obstajajo resni pomisleki, da so kazniva dejanja, ki jih je obtožena senatorka De Lima, skoraj povsem izmišljena, obtožbe pa so politično motivirane; |
| --- | --- |

D.

ker je bila senatorka Leila De Lima, zagovornica človekovih pravic in (najuglednejša) kritičarka kampanje filipinskega predsednika Duterteja proti drogam, 19. septembra 2016 odstavljena s položaja predsednice odbora senata za pravosodje in človekove pravice, 23. februarja 2017 pa je bila aretirana; ker je senatorka De Lima vodila preiskavo zunajsodnih pobojev v mestu Davao v času, ko je bil predsednik Duterte župan tega mesta; ker obstajajo resni pomisleki, da so kazniva dejanja, ki jih je obtožena senatorka De Lima, skoraj povsem izmišljena, obtožbe pa so politično motivirane;

| E. | ker so napadi filipinskih oblasti na avtohtono prebivalstvo huda skrb; ker je OZN na koncu decembra opozorila na obsežne kršitve človekovih pravic zoper ljudstvo Lumad na filipinskem otoku Mindanao; ker strokovnjaki OZN ocenjujejo, da je bilo od oktobra 2017 razseljenih vsaj 2 500 pripadnikov ljudstva Lumad; ker obstaja bojazen, da je vzrok za nekatere od teh napadov neutemeljen sum, da ljudstvo Lumad sodeluje s terorističnimi skupinami, ali njihovo nasprotovanje rudarskim dejavnostim na ozemlju njihovih prednikov; |
| --- | --- |

E.

ker so napadi filipinskih oblasti na avtohtono prebivalstvo huda skrb; ker je OZN na koncu decembra opozorila na obsežne kršitve človekovih pravic zoper ljudstvo Lumad na filipinskem otoku Mindanao; ker strokovnjaki OZN ocenjujejo, da je bilo od oktobra 2017 razseljenih vsaj 2 500 pripadnikov ljudstva Lumad; ker obstaja bojazen, da je vzrok za nekatere od teh napadov neutemeljen sum, da ljudstvo Lumad sodeluje s terorističnimi skupinami, ali njihovo nasprotovanje rudarskim dejavnostim na ozemlju njihovih prednikov;

| F. | ker so Filipini 28. decembra 2000 podpisali Rimski statut, 30. avgusta 2011 pa so ga ratificirali; ker je tožilec Mednarodnega kazenskega sodišča začel predhodno preiskavo razmer na Filipinih, med katero bodo preiskani domnevni zločini v tej državi v okviru kampanje boja proti drogam, ki jo je začela filipinska vlada, vsaj od 1. julija 2016 dalje; |
| --- | --- |

F.

ker so Filipini 28. decembra 2000 podpisali Rimski statut, 30. avgusta 2011 pa so ga ratificirali; ker je tožilec Mednarodnega kazenskega sodišča začel predhodno preiskavo razmer na Filipinih, med katero bodo preiskani domnevni zločini v tej državi v okviru kampanje boja proti drogam, ki jo je začela filipinska vlada, vsaj od 1. julija 2016 dalje;

| G. | ker je OZN 19. marca 2018 uradno obvestila Mednarodno kazensko sodišče, da so Filipini 17. marca 2018 vložili pisno obvestilo o odstopu od Rimskega statuta; |
| --- | --- |

G.

ker je OZN 19. marca 2018 uradno obvestila Mednarodno kazensko sodišče, da so Filipini 17. marca 2018 vložili pisno obvestilo o odstopu od Rimskega statuta;

| H. | ker je predstavniški dom Filipinov 7. marca 2017 sprejel osnutek zakona o ponovni uvedbi smrtne kazni; ker mora osnutek zakona odobriti še senat, preden ga lahko predsednik razglasi kot zakon; ker si je predsednik Duterte dejavno prizadeval za ponovno uvedbo smrtne kazni; ker bi ponovna uvedba smrtne kazni pomenila jasno kršitev drugega izbirnega protokola mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, ki so ga Filipini podpisali leta 2007; |
| --- | --- |

H.

ker je predstavniški dom Filipinov 7. marca 2017 sprejel osnutek zakona o ponovni uvedbi smrtne kazni; ker mora osnutek zakona odobriti še senat, preden ga lahko predsednik razglasi kot zakon; ker si je predsednik Duterte dejavno prizadeval za ponovno uvedbo smrtne kazni; ker bi ponovna uvedba smrtne kazni pomenila jasno kršitev drugega izbirnega protokola mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, ki so ga Filipini podpisali leta 2007;

| I. | ker so Filipini na lestvici korupcije, ki jo vsako leto objavi organizacija Transparency International, na 111. mestu od 180 držav; |
| --- | --- |

I.

ker so Filipini na lestvici korupcije, ki jo vsako leto objavi organizacija Transparency International, na 111. mestu od 180 držav;

| J. | ker je za civilno družbo vse manj prostora; ker se zagovorniki človekovih pravic na Filipinih po poročilih soočajo z vse bolj sovražnim okoljem; ker izjave predsednika Duterteja spodbujajo policijo k napadom na skupine za zaščito človekovih pravic in njihove zagovornike; |
| --- | --- |

J.

ker je za civilno družbo vse manj prostora; ker se zagovorniki človekovih pravic na Filipinih po poročilih soočajo z vse bolj sovražnim okoljem; ker izjave predsednika Duterteja spodbujajo policijo k napadom na skupine za zaščito človekovih pravic in njihove zagovornike;

| K. | ker osebe, ki z izjavami javno nasprotujejo zunajsodnim usmrtitvam, tvegajo prepoved vstopa na Filipine; |
| --- | --- |

K.

ker osebe, ki z izjavami javno nasprotujejo zunajsodnim usmrtitvam, tvegajo prepoved vstopa na Filipine;

| L. | ker je predsednik Duterte dal več žaljivih in ponižujočih izjav o ženskah, večkrat upravičeval posilstvo in pozval k streljanju žensk; |
| --- | --- |

L.

ker je predsednik Duterte dal več žaljivih in ponižujočih izjav o ženskah, večkrat upravičeval posilstvo in pozval k streljanju žensk;

| M. | ker se zagovorniki človekovih pravic, novinarji in aktivisti redno soočajo z grožnjami, nadlegovanjem, ustrahovanjem in nasiljem, ker si prizadevajo razkriti domnevne zunajsodne uboje in druge kršitve človekovih pravic na Filipinih; ker se skupnost LGBTI sooča z nenehnim nadlegovanjem; |
| --- | --- |

M.

ker se zagovorniki človekovih pravic, novinarji in aktivisti redno soočajo z grožnjami, nadlegovanjem, ustrahovanjem in nasiljem, ker si prizadevajo razkriti domnevne zunajsodne uboje in druge kršitve človekovih pravic na Filipinih; ker se skupnost LGBTI sooča z nenehnim nadlegovanjem;

| N. | ker so Filipini deležni ugodnosti iz splošne sheme preferencialov Evropske unije GSP+; |
| --- | --- |

N.

ker so Filipini deležni ugodnosti iz splošne sheme preferencialov Evropske unije GSP+;

| O. | ker sporazum o partnerstvu in sodelovanju med EU in Filipini poziva k vzpostavitvi konstruktivnega dialoga o človekovih pravicah v obliki delovne skupine za človekove pravice; |
| --- | --- |

O.

ker sporazum o partnerstvu in sodelovanju med EU in Filipini poziva k vzpostavitvi konstruktivnega dialoga o človekovih pravicah v obliki delovne skupine za človekove pravice;

| 1. | poziva filipinsko vlado, naj nemudoma ustavi zunajsodne usmrtitve pod pretvezo boja proti drogam; odločno obsoja veliko število zunajsodnih usmrtitev, ki so jih zagrešile oborožene sile in milice in so bile povezane s kampanjo proti drogam; izreka sožalje družinam žrtev; izraža resno zaskrbljenost zaradi verodostojnih poročil, da filipinske policijske sile ponarejajo dokaze, da bi upravičile zunajsodne usmrtitve, in da je njihova tarča predvsem revno prebivalstvo v mestih; |
| --- | --- |

1.

| 2. | je seznanjen z nedavnimi vladnimi pobudami za zagotavljanje enotnejšega in bolj celostnega pristopa k prizadevanjem za boj proti drogam, ki temelji na spoštovanju zakonov, pravičnosti, možnosti obrambe, rehabilitaciji in integraciji; pozdravlja resolucijo senata št. 516, vloženo 25. septembra 2017 na Filipinih, ki poziva oblasti, naj sprejmejo potrebne ukrepe, da se ustavi val ubojev, zlasti otrok; poziva vlado, naj se prednost usmeri v boj proti mrežam prekupčevalcev in vodjem velikih mamilskih kartelov, ne pa v lov na male uživalce drog; poudarja, da se morajo filipinske oblasti posvetiti boju proti prepovedanim drogam in posebno pozornost nameniti javnemu zdravju ter pri tem v celoti upoštevati ustrezne pravne postopke, kot to določa nacionalno in mednarodno pravo; poziva vlado, naj sprejme posebno politiko proti nasilju; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva oblasti, naj v polni meri sodelujejo pri posebnih postopkih OZN; poziva filipinske oblasti, naj nemudoma izvedejo nepristransko in temeljito preiskavo o zunajsodnih usmrtitvah, kazensko preganjajo storilce ter jih privedejo pred sodišče; poziva EU in njene države članice, naj podprejo preiskavo pod okriljem OZN o ubojih na Filipinih in prizadevanja, da se odgovorni privedejo pred sodišče; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ponovno poziva filipinske oblasti, naj izpustijo senatorko Leilo De Lima, medtem ko je v zaporu, pa naj ji zagotovijo ustrezne varnostne in higienske pogoje; nadalje ponovno poziva oblasti, naj ji zagotovijo pošteno sojenje in umaknejo vse politično motivirane obtožbe proti njej; poziva EU, naj še nadalje pozorno spremlja primer senatorke De Lima; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva filipinske oblasti, naj zagovornike človekovih pravic odstranijo s seznama teroristov, naj umaknejo vse obtožbe proti njim in jim omogočijo, da svojo dejavnost opravljajo v miru; opozarja filipinske oblasti, da Victoria Tauli-Corpuz uživa imuniteto na podlagi konvencije o privilegijih in imunitetah iz leta 1946; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja pobudo Mednarodnega kazenskega sodišča, da razišče primere domnevnih zločinov proti človečnosti, ki naj bi bili zagrešeni v okviru boja proti drogam; poziva filipinsko vlado, naj v polni meri sodeluje z uradom tožilca Mednarodnega kazenskega sodišča pri predhodni preiskavi Filipinov; močno obžaluje odločitev filipinske vlade, da začne postopek za odstop od Rimskega statuta; poziva vlado, naj to odločitev prekliče; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ponovno izraža globoko zaskrbljenost zaradi sklepa predstavniškega doma, da ponovno uvede smrtno kazen; ponovno poziva filipinske oblasti, naj nemudoma ustavijo postopek za ponovno uvedbo smrtne kazni; opozarja, da EU šteje smrtno kazen za kruto in nečloveško kaznovanje, ki ne odvrača od kaznivih dejanj; poziva filipinsko vlado, naj ne zniža starostne meje za kazensko odgovornost; |
| --- | --- |

7.

| 8. | je zelo zaskrbljen zaradi čedalje večje korupcije v času sedanje filipinske administracije; poziva filipinske oblasti, naj si bolj prizadevajo za učinkovit boj proti korupciji; v zvezi s tem opozarja na pomen spoštovanja temeljnih načel demokracije in pravne države; |
| --- | --- |

8.

| 9. | obsoja grožnje, nadlegovanje, ustrahovanje in nasilje zoper ljudi, ki razkrivajo domnevne zunajsodne uboje in druge kršitve človekovih pravic na Filipinih, tudi zoper zagovornike človekovih pravic, novinarje in aktiviste; poziva filipinske oblasti, naj poskrbijo, da bodo lahko zagovorniki človekovih pravic, novinarji in aktivisti opravljali svoje delo v spodbudnem okolju in brez strahu pred povračilnimi ukrepi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva filipinske oblasti, naj ne prepovedujejo vstopa v državo osebam, ki štejejo za kritike politike predsednika Duterteja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva filipinske oblasti, naj spoštujejo obveznosti, ki jim jih narekuje mednarodno pravo, za zaščito človekovih pravic avtohtonega prebivalstva, tudi v zvezi z oboroženimi spopadi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | obsoja vse vrste nasilja nad ženskami in opozarja, da to nasilje pomeni hudo kršitev človekovih pravic in dostojanstva žensk in deklet; ostro obsoja poniževalne in sovražne izjave predsednika Duterteja o borkah; opozarja predsednika, da je spodbujanje državnih sil k spolnemu nasilju v času oboroženih spopadov kršitev mednarodnega humanitarnega prava; poziva predsednika, naj ženske obravnava spoštljivo in naj se vzdrži podžiganja nasilja nad njimi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | spodbuja EU in države članice, naj preučijo možnost, da se Republiko Filipini pred iztekom njenega mandata ob koncu leta 2018 izključi iz Sveta OZN za človekove pravice; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opozarja filipinske oblasti na njihove obveze po mednarodnem pravu, shemi GSP + in sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, zlasti v zvezi s človekovimi pravicami, in o posledicah neizpolnjevanja teh obvez; poudarja, da kljub zelo pozitivnemu napredku pri izvajanju konvencij GSP + ostaja velika zaskrbljenost zaradi kršitev človekovih pravic v okviru boja proti drogam; v zvezi s tem opozarja na svojo prejšnjo resolucijo o Filipinih z dne 16. marca 2017 in poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj uporabita vse razpoložljive instrumente, tudi sporazum o partnerstvu in sodelovanju, da bi filipinske oblasti prepričala, naj ustavijo zunajsodne usmrtitve, povezane s kampanjo proti drogam, če ne bo bistvenega izboljšanja, pa naj začneta postopek za začasni preklic preferencialov GSP +; poziva EU, naj uporabi vse razpoložljive instrumente za pomoč filipinski vladi pri spoštovanju njenih mednarodnih obveznosti na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje predsedniku, vladi in parlamentu Filipinov, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, parlamentom in vladam držav članic, visokemu komisarju Organizacije združenih narodov za človekove pravice in vladam držav članic Združenja držav jugovzhodne Azije. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0349.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0088.

---

| 18.11.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 390/108 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 390/108

---

P8_TA(2018)0176

Razmere v Gazi

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. aprila 2018 o razmerah v Gazi (2018/2663(RSP))

(2019/C 390/14)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o izraelsko-palestinskem konfliktu in bližnjevzhodnem mirovnem procesu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o izraelsko-palestinskem konfliktu in bližnjevzhodnem mirovnem procesu,

| — | ob upoštevanju izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Federice Mogherini z dne 31. marca 2018 in izjav njene uradne govorke z dne 5. in 7. aprila ter 19. februarja 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Federice Mogherini z dne 31. marca 2018 in izjav njene uradne govorke z dne 5. in 7. aprila ter 19. februarja 2018,

| — | ob upoštevanju izjave generalnega sekretarja OZN Antónia Guterresa z dne 5. aprila 2018 in izjave njegovega uradnega govorca z dne 30. marca 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave generalnega sekretarja OZN Antónia Guterresa z dne 5. aprila 2018 in izjave njegovega uradnega govorca z dne 30. marca 2018,

| — | ob upoštevanju izjave tožilke Mednarodnega kazenskega sodišča Fatue Bensuda z dne 8. aprila 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave tožilke Mednarodnega kazenskega sodišča Fatue Bensuda z dne 8. aprila 2018,

| — | ob upoštevanju resolucij generalne skupščine OZN in varnostnega sveta OZN na to temo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij generalne skupščine OZN in varnostnega sveta OZN na to temo,

| — | ob upoštevanju četrte ženevske konvencije iz leta 1949 o zaščiti civilnih oseb v času vojne, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju četrte ženevske konvencije iz leta 1949 o zaščiti civilnih oseb v času vojne,

| — | ob upoštevanju osnovnih načel OZN iz leta 1990 o uporabi sile in strelnega orožja s strani uslužbencev organov pregona, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnovnih načel OZN iz leta 1990 o uporabi sile in strelnega orožja s strani uslužbencev organov pregona,

| — | ob upoštevanju poročila OZN iz julija 2017 o Gazi deset let pozneje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila OZN iz julija 2017 o Gazi deset let pozneje,

| — | ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker se je 30. marca 2018 v Gazi začel množični protestni shod vrnitve (Great March of Return), ki ga nameravajo šest tednov enkrat na teden organizirati organizacije civilne družbe; ker so Hamas in druge palestinske frakcije prebivalce pozvali, naj se shoda udeležijo; ker naj bi protestniki po poročanju izraelskih oblasti proti izraelskim obrambnim silam metali kamenje in zažigalne bombe, nekateri naj bi tudi poskušali uničiti ograjo in vstopiti v Izrael; |
| --- | --- |

A.

ker se je 30. marca 2018 v Gazi začel množični protestni shod vrnitve (Great March of Return), ki ga nameravajo šest tednov enkrat na teden organizirati organizacije civilne družbe; ker so Hamas in druge palestinske frakcije prebivalce pozvali, naj se shoda udeležijo; ker naj bi protestniki po poročanju izraelskih oblasti proti izraelskim obrambnim silam metali kamenje in zažigalne bombe, nekateri naj bi tudi poskušali uničiti ograjo in vstopiti v Izrael;

| B. | ker so izraelske obrambne sile 30. marca, 6. aprila in 13. aprila 2018 na protestnike streljale z ostrim strelivom; ker je bilo ubitih skoraj 30 Palestincev in več kot 2 000 ranjenih, med njimi pa je bilo veliko otrok in žensk; |
| --- | --- |

B.

ker so izraelske obrambne sile 30. marca, 6. aprila in 13. aprila 2018 na protestnike streljale z ostrim strelivom; ker je bilo ubitih skoraj 30 Palestincev in več kot 2 000 ranjenih, med njimi pa je bilo veliko otrok in žensk;

| C. | ker so generalni sekretar OZN António Guterres, podpredsednica/visoka predstavnica Federica Mogherini in številni drugi mednarodni akterji pozvali k neodvisni in pregledni preiskavi teh nasilnih dogodkov, še posebej kar zadeva uporabo ostrega streliva; |
| --- | --- |

C.

ker so generalni sekretar OZN António Guterres, podpredsednica/visoka predstavnica Federica Mogherini in številni drugi mednarodni akterji pozvali k neodvisni in pregledni preiskavi teh nasilnih dogodkov, še posebej kar zadeva uporabo ostrega streliva;

| D. | ker je na podlagi osnovnih načel OZN o uporabi sile in strelnega orožja s strani uslužbencev organov pregona namerna smrtonosna uporaba strelnega orožja dovoljena le v primerih, določenih v 9. načelu; |
| --- | --- |

D.

ker je na podlagi osnovnih načel OZN o uporabi sile in strelnega orožja s strani uslužbencev organov pregona namerna smrtonosna uporaba strelnega orožja dovoljena le v primerih, določenih v 9. načelu;

| E. | ker je EU Hamas, ki poziva k uničenju Izraela, uvrstila na seznam terorističnih organizacij; ker se izstreljevanje raket iz Gaze na izraelsko ozemlje nadaljuje; ker se je v zadnjih nekaj tednih število terorističnih napadov na Izrael povečalo, poleg tega se vojaški incidenti v Gazi in njeni okolici stopnjujejo; |
| --- | --- |

E.

ker je EU Hamas, ki poziva k uničenju Izraela, uvrstila na seznam terorističnih organizacij; ker se izstreljevanje raket iz Gaze na izraelsko ozemlje nadaljuje; ker se je v zadnjih nekaj tednih število terorističnih napadov na Izrael povečalo, poleg tega se vojaški incidenti v Gazi in njeni okolici stopnjujejo;

| F. | ker po podatkih OZN 1,3 milijona prebivalcev Gaze potrebuje humanitarno pomoč, 47 % gospodinjstev trpi zaradi hudo ali zmerno negotove oskrbe s hrano, 97 % vode iz vodovoda je nepitne, 80 % potreb po energiji ni izpolnjenih, več kot 40 % prebivalcev tega območja pa je brezposelnih; |
| --- | --- |

F.

ker po podatkih OZN 1,3 milijona prebivalcev Gaze potrebuje humanitarno pomoč, 47 % gospodinjstev trpi zaradi hudo ali zmerno negotove oskrbe s hrano, 97 % vode iz vodovoda je nepitne, 80 % potreb po energiji ni izpolnjenih, več kot 40 % prebivalcev tega območja pa je brezposelnih;

| G. | ker Hamas v Gazi, ki ostaja žarišče mednarodno priznanih terorističnih organizacij, še vedno ohranja nadzor nad prebivalci in nanje izvaja pritisk; ker oblasti pod vodstvom Hamasa hudo kratijo temeljne svoboščine, vključno s svobodo združevanja in izražanja; ker razkol med Palestinci poleg blokade še dodatno zmanjšuje zmogljivosti lokalnih institucij v Gazi za zagotavljanje osnovnih storitev; ker je postopek palestinske sprave zaradi nedavnega poskusa atentata na palestinskega predsednika vlade Ramija Hamdalaha med njegovim obiskom območja še bolj zabredel v slepo ulico; |
| --- | --- |

G.

ker Hamas v Gazi, ki ostaja žarišče mednarodno priznanih terorističnih organizacij, še vedno ohranja nadzor nad prebivalci in nanje izvaja pritisk; ker oblasti pod vodstvom Hamasa hudo kratijo temeljne svoboščine, vključno s svobodo združevanja in izražanja; ker razkol med Palestinci poleg blokade še dodatno zmanjšuje zmogljivosti lokalnih institucij v Gazi za zagotavljanje osnovnih storitev; ker je postopek palestinske sprave zaradi nedavnega poskusa atentata na palestinskega predsednika vlade Ramija Hamdalaha med njegovim obiskom območja še bolj zabredel v slepo ulico;

| H. | ker naj bi Avero Mengistuja, ki je iz Etiopije emigriral v Izrael, Hišama al Sajeda, palestinskega beduina iz Izraela, ki imata psihosocialne motnje, v Gazi nezakonito pridržali brez možnosti stikov; ker so posmrtni ostanki izraelskih vojakov Hadarja Goldina in Orona Šaula še vedno v Gazi v rokah Hamasa; |
| --- | --- |

H.

ker naj bi Avero Mengistuja, ki je iz Etiopije emigriral v Izrael, Hišama al Sajeda, palestinskega beduina iz Izraela, ki imata psihosocialne motnje, v Gazi nezakonito pridržali brez možnosti stikov; ker so posmrtni ostanki izraelskih vojakov Hadarja Goldina in Orona Šaula še vedno v Gazi v rokah Hamasa;

| 1. | poziva k čim bolj premišljenemu ukrepanju in poudarja, da je treba prednostno preprečiti nadaljnje stopnjevanje nasilja in smrtne žrtve; |
| --- | --- |

1.

| 2. | izraža obžalovanje zaradi smrtnih žrtev; obsoja dejstvo, da so bili v zadnjih treh tednih v Gazi ubiti in ranjeni nedolžni palestinski protestniki, ter poziva izraelske obrambne sile, naj se vzdržijo uporabe smrtonosne sile proti neoboroženim protestnikom; izreka sožalje družinam žrtev; ponovno poudarja, da je treba omogočiti hitro dostavo zdravstvenih pripomočkov tistim, ki jih potrebujejo, in dovoliti medicinske premestitve v bolnišnice zunaj Gaze iz humanitarnih razlogov; |
| --- | --- |

2.

| 3. | je seznanjen z varnostnimi izzivi Izraela in njegovo potrebo, da zavaruje svoje ozemlje in meje z uporabo sorazmernih sredstev; obsoja teroristične napade Hamasa in drugih militantnih skupin na Izrael iz Gaze, vključno z raketnimi napadi, infiltracijo na izraelsko ozemlje ter gradnjo tunelov; izraža zaskrbljenost, saj se zdi, da želi Hamas stopnjevati napetosti; odločno obsoja vztrajno taktiko Hamasa, da civiliste uporablja za zaščito terorističnih dejavnosti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da imajo Palestinci pravico do miroljubnega protesta kot legitimnega uveljavljanja svojih temeljnih pravic do svobode izražanja, zbiranja in povezovanja; poziva tiste, ki vodijo proteste v Gazi, naj ne spodbujajo nasilja ter naj zagotovijo, da bodo vsi protesti, demonstracije in shodi strogo nenasilni in da jih ne bo mogoče zlorabiti za druge namene; poziva Izrael, naj spoštuje to temeljno pravico do miroljubnega protesta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | podpira pozive k neodvisnim in preglednim preiskavam teh nasilnih dogodkov; je seznanjen z mehanizmom ocenjevanja za ugotavljanje dejstev, ki so ga izraelske obrambne sile vzpostavile, da bi pregledale dejanja teh sil in specifične dogodke, do katerih je od 30. marca 2018 prišlo na meji med Izraelom in Gazo; želi spomniti na pomembnost odgovornosti in na dejstvo, da je namerna uporaba smrtonosne sile proti protestnikom, ki neposredno ne ogrožajo življenj ali ne predstavljajo tveganja za hude poškodbe, kršitev mednarodnega prava človekovih pravic, v kontekstu okupacije pa gre za hudo kršitev četrte ženevske konvencije; |
| --- | --- |

5.

| 6. | je globoko zaskrbljen zaradi opozoril iz številnih poročil OZN, da bi se do leta 2020 lahko zgodilo, da na območju Gaze ne bo več mogoče živeti; obžaluje zlasti, da je zdravstveni sektor na robu zloma, saj se bolnišnice soočajo s hudim pomanjkanjem zdravil, opreme in elektrike; poziva k takojšnjim in smiselnim mednarodnim prizadevanjem za obnovo in rehabilitacijo Gaze z namenom ublažitve humanitarne krize; izreka pohvalo delu Agencije Združenih narodov za pomoč in zaposlovanje palestinskih beguncev na Bližnjem vzhodu (UNRWA), ki zagotavlja pomoč v hrani, dostop do izobraževanja in zdravstvene nege ter drugih bistvenih storitev za 1,3 milijona palestinskih beguncev na tem območju; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva k takojšnji in brezpogojni odpravi blokade in zaprtja Gaze, zaradi katerih je na tem območju prišlo do humanitarne krize brez primere, ki se še poslabšuje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | znova poziva k vrnitvi Palestinske oblasti v Gazo, da bo lahko začela izvajati svoje vladne funkcije, kar mora biti prednostna naloga; poziva palestinske frakcije, naj nadaljujejo prizadevanja za spravo, kar je ključno tudi za izboljšanje razmer za prebivalce Gaze; poudarja, da je palestinska sprava, vključno s predsedniškimi in parlamentarnimi volitvami, za katere je že skrajni čas, pomembna pri uresničitvi dvodržavne rešitve, EU pa bi morala to spravo še naprej podpirati z inovativnimi ukrepi; poziva k razorožitvi vseh militantnih skupin v Gazi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva k izpustitvi Avere Mengistuja in Hišama al Sajeda in njuni vrnitvi v Izrael; poziva, naj se vrnejo posmrtni ostanki Hadarja Goldina in Orona Šaula, ter izreka sožalje njunima družinama; poziva k vrnitvi posmrtnih ostankov ubitih Palestincev; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ponovno poziva vse strani, vpletene v konflikt, naj v celoti spoštujejo pravice pridržanih in zapornikov; |
| --- | --- |

10.

| 11. | želi spomniti, da je treba razmere v Gazi obravnavati v širšem kontekstu mirovnega procesa na Bližnjem vzhodu; ponovno izraža, da je glavni cilj EU doseči dvodržavno rešitev izraelsko-palestinskega konflikta na podlagi meja iz leta 1967 z Jeruzalemom kot glavnim mestom obeh držav, varne države Izrael in neodvisne, demokratične, nedeljive in trajne palestinske države, ki bosta sobivali v miru in varnosti, na podlagi pravice do samoodločbe in popolnega spoštovanja mednarodnega prava; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da so nenasilna sredstva in spoštovanje človekovih pravic in humanitarnega prava, tako s strani državnih kot nedržavnih akterjev, edini način za trajno rešitev ter pravičen in trajen mir med Izraelci in Palestinci; meni tudi, da so nenehno nasilje, teroristični napadi in spodbujanje k nasilju v bistvu nezdružljivi z mirno dvodržavno rešitvijo; ugotavlja, da je za povrnitev zaupanja in preprečitev zaostrovanja, ki bi še dodatno ogrozilo možnosti za mir, odločilno spoštovanje zaveze za učinkovito ukrepanje proti nasilju, terorizmu, sovražnemu govoru in podžiganju; |
| --- | --- |

12.

| 13. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, posebnemu predstavniku EU za mirovni proces na Bližnjem vzhodu, parlamentom in vladam držav članic, generalnemu sekretarju OZN, knesetu, predsedniku in vladi Izraela, palestinskemu zakonodajnemu svetu in predsedniku Palestinske oblasti. |
| --- | --- |

13.

---

| 18.11.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 390/111 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 390/111

---

P8_TA(2018)0183

Zaščita preiskovalnih novinarjev v Evropi: primer slovaškega novinarja Jána Kuciaka in Martine Kušnírove

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. aprila 2018 o zaščiti preiskovalnih novinarjev v Evropi: primer slovaškega novinarja Jána Kuciaka in Martine Kušnírove (2018/2628(RSP))

(2019/C 390/15)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 2, 4, 5, 6, 9 in 10 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2, 4, 5, 6, 9 in 10 Pogodbe o Evropski uniji (PEU),

| — | ob upoštevanju člena 20 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 20 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju členov 6, 7, 8, 10, 11, 12 in 47 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 6, 7, 8, 10, 11, 12 in 47 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah in s tem povezane sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah in s tem povezane sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Splošne pripombe Odbora OZN za človekove pravice št. 34 o členu 19 Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah (svoboda izražanja mnenja in svoboda izražanja), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne pripombe Odbora OZN za človekove pravice št. 34 o členu 19 Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah (svoboda izražanja mnenja in svoboda izražanja),

| — | ob upoštevanju resolucije št. 2141 (2017) parlamentarne skupščine Sveta Evrope z dne 24. januarja 2017 o napadih na novinarje in svobodi medijev v Evropi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije št. 2141 (2017) parlamentarne skupščine Sveta Evrope z dne 24. januarja 2017 o napadih na novinarje in svobodi medijev v Evropi,

| — | ob upoštevanju deklaracije odbora ministrov Sveta Evrope z dne 30. aprila 2014 o zaščiti novinarstva ter varnosti novinarjev in drugih medijskih akterjev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije odbora ministrov Sveta Evrope z dne 30. aprila 2014 o zaščiti novinarstva ter varnosti novinarjev in drugih medijskih akterjev,

| — | ob upoštevanju zavez Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) na področju svobode medijev, svobode izražanja in prostega pretoka informacij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zavez Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) na področju svobode medijev, svobode izražanja in prostega pretoka informacij,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. oktobra 2017 o legitimnih ukrepih za zaščito žvižgačev, ki z razkrivanjem zaupnih informacij podjetij in javnih organov ravnajo v javnem interesu (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. oktobra 2017 o legitimnih ukrepih za zaščito žvižgačev, ki z razkrivanjem zaupnih informacij podjetij in javnih organov ravnajo v javnem interesu (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2016 s priporočili Komisiji o uvedbi mehanizma EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2016 s priporočili Komisiji o uvedbi mehanizma EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. novembra 2017 o pravni državi na Malti (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. novembra 2017 o pravni državi na Malti (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2016 o boju proti korupciji in nadaljnjih korakih na podlagi resolucije odbora CRIM (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2016 o boju proti korupciji in nadaljnjih korakih na podlagi resolucije odbora CRIM (4),

| — | ob upoštevanju odprtega pisma z dne 6. marca 2018, ki ga je 17 organizacij za svobodo medijev naslovilo na predsednika Komisije Jeana-Clauda Junckerja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odprtega pisma z dne 6. marca 2018, ki ga je 17 organizacij za svobodo medijev naslovilo na predsednika Komisije Jeana-Clauda Junckerja,

| — | ob upoštevanju izjav Sveta in Komisije z dne 14. marca 2018 o zaščiti preiskovalnih novinarjev v Evropi: primer slovaškega novinarja Jána Kuciaka in Martine Kušnírove, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav Sveta in Komisije z dne 14. marca 2018 o zaščiti preiskovalnih novinarjev v Evropi: primer slovaškega novinarja Jána Kuciaka in Martine Kušnírove,

| — | ob upoštevanju člena 123(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123(2) Poslovnika,

| A. | ker morajo biti za Unijo in njene države članice spoštovanje pravne države, demokracije, človekovih pravic, temeljnih svoboščin ter vrednot in načel, določenih v pogodbah EU in mednarodnih instrumentih s področja človekovih pravic, obveze, ki jih je treba upoštevati; |
| --- | --- |

A.

ker morajo biti za Unijo in njene države članice spoštovanje pravne države, demokracije, človekovih pravic, temeljnih svoboščin ter vrednot in načel, določenih v pogodbah EU in mednarodnih instrumentih s področja človekovih pravic, obveze, ki jih je treba upoštevati;

| B. | ker člen 6(3) PEU potrjuje, da so temeljne pravice, kakor jih zagotavlja Evropska konvencija o človekovih pravicah ter kakor izhajajo iz skupnega ustavnega izročila držav članic, splošna načela prava Unije; |
| --- | --- |

B.

ker člen 6(3) PEU potrjuje, da so temeljne pravice, kakor jih zagotavlja Evropska konvencija o človekovih pravicah ter kakor izhajajo iz skupnega ustavnega izročila držav članic, splošna načela prava Unije;

| C. | ker EU deluje na podlagi domneve medsebojnega zaupanja, da države članice spoštujejo demokracijo, načelo pravne države in temeljne pravice, kot je zapisano v Evropski konvenciji o človekovih pravicah, Listini EU o temeljnih pravicah in Mednarodnem paktu o državljanskih in političnih pravicah; |
| --- | --- |

C.

ker EU deluje na podlagi domneve medsebojnega zaupanja, da države članice spoštujejo demokracijo, načelo pravne države in temeljne pravice, kot je zapisano v Evropski konvenciji o človekovih pravicah, Listini EU o temeljnih pravicah in Mednarodnem paktu o državljanskih in političnih pravicah;

| D. | ker so svobodni, neodvisni in neovirani mediji eden od temeljev demokratične družbe; ker so države članice dolžne zagotoviti, da so svoboda tiska in novinarji na njihovem ozemlju zaščiteni; |
| --- | --- |

D.

ker so svobodni, neodvisni in neovirani mediji eden od temeljev demokratične družbe; ker so države članice dolžne zagotoviti, da so svoboda tiska in novinarji na njihovem ozemlju zaščiteni;

| E. | ker sta pravica do svobode izražanja in pravica do svobode izražanja mnenja nujno potrebna pogoja za popolno uresničitev načel preglednosti in odgovornosti; |
| --- | --- |

E.

ker sta pravica do svobode izražanja in pravica do svobode izražanja mnenja nujno potrebna pogoja za popolno uresničitev načel preglednosti in odgovornosti;

| F. | ker so EU in njene države članice zavezane spoštovanju svobode in pluralnosti medijev ter pravice do obveščenosti in svobode izražanja, kot je določeno v členu 11 Listine EU o temeljnih pravicah, členu 10 Evropske konvencije o človekovih pravicah in členu 19 Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah; ker so funkcije medijev kot organov javnega nadzora bistvene za spoštovanje teh pravic in za zaščito vseh drugih temeljnih pravic; |
| --- | --- |

F.

ker so EU in njene države članice zavezane spoštovanju svobode in pluralnosti medijev ter pravice do obveščenosti in svobode izražanja, kot je določeno v členu 11 Listine EU o temeljnih pravicah, členu 10 Evropske konvencije o človekovih pravicah in členu 19 Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah; ker so funkcije medijev kot organov javnega nadzora bistvene za spoštovanje teh pravic in za zaščito vseh drugih temeljnih pravic;

| G. | ker ima Unija možnost ukrepati, da bi zaščitila skupne vrednote, na katerih je bila osnovana; ker je treba načelo pravne države in temeljne pravice enako strogo uporabljati v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

G.

ker ima Unija možnost ukrepati, da bi zaščitila skupne vrednote, na katerih je bila osnovana; ker je treba načelo pravne države in temeljne pravice enako strogo uporabljati v vseh državah članicah;

| H. | ker sta bila slovaški preiskovalni novinar Ján Kuciak in njegova zaročenka Martina Kušnírová umorjena 25. februarja 2018 v svojem domu v kraju Veľká Mača; |
| --- | --- |

H.

ker sta bila slovaški preiskovalni novinar Ján Kuciak in njegova zaročenka Martina Kušnírová umorjena 25. februarja 2018 v svojem domu v kraju Veľká Mača;

| I. | ker je pravica do neodvisnega in preglednega dostopa do pravnega varstva temeljna sestavina pravne države; ker storilci teh umorov, pa tudi tisti iz prejšnjih primerov, še niso bili privedeni pred sodišče in ker je treba kulturo nekaznovanja obsoditi; |
| --- | --- |

I.

ker je pravica do neodvisnega in preglednega dostopa do pravnega varstva temeljna sestavina pravne države; ker storilci teh umorov, pa tudi tisti iz prejšnjih primerov, še niso bili privedeni pred sodišče in ker je treba kulturo nekaznovanja obsoditi;

| J. | ker je to peti primer novinarja, ki je bil umorjen v državi članici EU v zadnjih desetih letih (5), in drugi umor raziskovalnega novinarja, ki je delal na panamskih dokumentih v EU, potem ko je bila oktobra 2017 na Malti umorjena Daphne Caruana Galizia oktobra 2017 na Malti; ker so napadi na raziskovalno novinarstvo kazniva dejanja zoper pravno državo in demokracijo; |
| --- | --- |

J.

ker je to peti primer novinarja, ki je bil umorjen v državi članici EU v zadnjih desetih letih (5), in drugi umor raziskovalnega novinarja, ki je delal na panamskih dokumentih v EU, potem ko je bila oktobra 2017 na Malti umorjena Daphne Caruana Galizia oktobra 2017 na Malti; ker so napadi na raziskovalno novinarstvo kazniva dejanja zoper pravno državo in demokracijo;

| K. | ker je Ján Kuciak, specializiran za preiskovanje velikih škandalov davčnih utaj, davčnih goljufij, korupcije in pranja denarja, v svojem zadnjem članku, ki je bil objavljen posthumno, raziskoval potencialno zlorabo kmetijskih subvencij EU s strani italijanske mafijske skupine „ndrangeta“, v katero so bili mogoče vpleteni vladni uradniki, ki so blizu politikom na visoki ravni; |
| --- | --- |

K.

ker je Ján Kuciak, specializiran za preiskovanje velikih škandalov davčnih utaj, davčnih goljufij, korupcije in pranja denarja, v svojem zadnjem članku, ki je bil objavljen posthumno, raziskoval potencialno zlorabo kmetijskih subvencij EU s strani italijanske mafijske skupine „ndrangeta“, v katero so bili mogoče vpleteni vladni uradniki, ki so blizu politikom na visoki ravni;

| L. | ker je umor vodil do največjih mirnih protestov in uličnih demonstracij po žametni revoluciji leta 1989, protestniki pa so pozivali k sodnemu varstvu, politični odgovornosti, pravni državi, spoštovanju svobode medijev in ukrepom za boj proti korupciji; ker so protestniki in slovaška javnost pokazali močno nezaupanje državnim institucijam in njihovim uradnikom, vključno s policijo; ker je treba obnoviti zaupanje v državne institucije; |
| --- | --- |

L.

ker je umor vodil do največjih mirnih protestov in uličnih demonstracij po žametni revoluciji leta 1989, protestniki pa so pozivali k sodnemu varstvu, politični odgovornosti, pravni državi, spoštovanju svobode medijev in ukrepom za boj proti korupciji; ker so protestniki in slovaška javnost pokazali močno nezaupanje državnim institucijam in njihovim uradnikom, vključno s policijo; ker je treba obnoviti zaupanje v državne institucije;

| M. | ker zlorabe in kazniva dejanja zoper novinarje po mnenju Sveta Evrope močno zatirajo svobodo izražanja in razširjajo pojav samocenzure; |
| --- | --- |

M.

ker zlorabe in kazniva dejanja zoper novinarje po mnenju Sveta Evrope močno zatirajo svobodo izražanja in razširjajo pojav samocenzure;

| N. | ker je organizacija Organised Crime and Corruption Reporting Project poročala, da so osebne informacije Jána Kuciaka pricurljale v javnost po številnih zahtevah za svobodo obveščanja, ki jih je vložil pri slovaških državnih organih; ker je po tem, ko mu je grozil slovaški poslovnež, vložil kazensko ovadbo na urad državnega tožilca in je nato izjavil, da zadeva 44 dni po vložitvi ovadbe ni bila dodeljena policistu in je bila zaključena brez zaslišanja prič; |
| --- | --- |

N.

ker je organizacija Organised Crime and Corruption Reporting Project poročala, da so osebne informacije Jána Kuciaka pricurljale v javnost po številnih zahtevah za svobodo obveščanja, ki jih je vložil pri slovaških državnih organih; ker je po tem, ko mu je grozil slovaški poslovnež, vložil kazensko ovadbo na urad državnega tožilca in je nato izjavil, da zadeva 44 dni po vložitvi ovadbe ni bila dodeljena policistu in je bila zaključena brez zaslišanja prič;

| O. | ker se zaščita novinarjev in novinarskih virov, vključno s prijavitelji nepravilnosti, med državami članicami razlikuje in v večini ne vključuje zagotavljanja učinkovite zaščite pred povračilnimi ukrepi, obtožbami obrekovanja, grožnjami, ustrahovalnimi tožbami ali drugimi negativnimi posledicami; ker neustrezna zaščita, ki jo ponujajo nekatere države članice za novinarje, in tudi vse večja sovražnost do njih s strani nekaterih javnih osebnosti, močno spodkopavata njihove temeljne svoboščine; |
| --- | --- |

O.

ker se zaščita novinarjev in novinarskih virov, vključno s prijavitelji nepravilnosti, med državami članicami razlikuje in v večini ne vključuje zagotavljanja učinkovite zaščite pred povračilnimi ukrepi, obtožbami obrekovanja, grožnjami, ustrahovalnimi tožbami ali drugimi negativnimi posledicami; ker neustrezna zaščita, ki jo ponujajo nekatere države članice za novinarje, in tudi vse večja sovražnost do njih s strani nekaterih javnih osebnosti, močno spodkopavata njihove temeljne svoboščine;

| P. | ker je bila v poročilu mehanizma za spremljanje pluralnosti medijev za leto 2016 po državah za Slovaško opredeljena visoka stopnja tveganja v zvezi s politično neodvisnostjo, predvsem zato, ker lokalne medije financirajo občine in so pogosto v njihovi posredni lasti ter izpostavljeni potencialnemu političnemu pritisku; ker so v poročilu navedeni tudi obstoječi zaščitni ukrepi za zaščito novinarskih virov, kot so sodna presoja in pravne opredelitve; |
| --- | --- |

P.

ker je bila v poročilu mehanizma za spremljanje pluralnosti medijev za leto 2016 po državah za Slovaško opredeljena visoka stopnja tveganja v zvezi s politično neodvisnostjo, predvsem zato, ker lokalne medije financirajo občine in so pogosto v njihovi posredni lasti ter izpostavljeni potencialnemu političnemu pritisku; ker so v poročilu navedeni tudi obstoječi zaščitni ukrepi za zaščito novinarskih virov, kot so sodna presoja in pravne opredelitve;

| Q. | ker se po svetovnem indeksu svobode tiska za leto 2017, ki so ga pripravili Novinarji brez meja, obrekovanje na Slovaškem kaznuje z zaporno kaznijo do osem let, kar je najstrožja kazen za to kaznivo dejanje v EU; ker se Slovaška na tem indeksu uvršča na 17. mesto; |
| --- | --- |

Q.

ker se po svetovnem indeksu svobode tiska za leto 2017, ki so ga pripravili Novinarji brez meja, obrekovanje na Slovaškem kaznuje z zaporno kaznijo do osem let, kar je najstrožja kazen za to kaznivo dejanje v EU; ker se Slovaška na tem indeksu uvršča na 17. mesto;

| R. | ker je generalni sekretar organizacije Novinarji brez meja na obisku v Bratislavi 2. marca 2018 obžaloval, da številni evropski politiki, tudi predsedniki vlad, vzdržujejo, v nekaterih državah članicah pa celo ustvarjajo „zastrašujoče razmere za novinarje“; |
| --- | --- |

R.

ker je generalni sekretar organizacije Novinarji brez meja na obisku v Bratislavi 2. marca 2018 obžaloval, da številni evropski politiki, tudi predsedniki vlad, vzdržujejo, v nekaterih državah članicah pa celo ustvarjajo „zastrašujoče razmere za novinarje“;

| S. | ker se od leta 2007 poroča o več napadih na novinarje na Slovaškem, dva novinarja pa še vedno pogrešajo; |
| --- | --- |

S.

ker se od leta 2007 poroča o več napadih na novinarje na Slovaškem, dva novinarja pa še vedno pogrešajo;

| T. | ker se po podatkih Svetovnega gospodarskega foruma (2017) Slovaška na področju korupcije med 137 državami, vključenimi v raziskavo, uvršča na 117. mesto; ker se je pregon za kazniva dejanja, povezana s korupcijo, zelo zmanjšal; ker poročilo evropskega semestra o državah leta 2018 za Slovaško navaja, da pri krepitvi boja proti korupciji ni bil dosežen napredek; |
| --- | --- |

T.

ker se po podatkih Svetovnega gospodarskega foruma (2017) Slovaška na področju korupcije med 137 državami, vključenimi v raziskavo, uvršča na 117. mesto; ker se je pregon za kazniva dejanja, povezana s korupcijo, zelo zmanjšal; ker poročilo evropskega semestra o državah leta 2018 za Slovaško navaja, da pri krepitvi boja proti korupciji ni bil dosežen napredek;

| U. | ker je Parlament med 7. in 9. marcem 2018 organiziral misijo za ugotavljanje dejstev na Slovaškem, ki so jo sestavljali člani Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve in Odbora za proračunski nadzor; |
| --- | --- |

U.

ker je Parlament med 7. in 9. marcem 2018 organiziral misijo za ugotavljanje dejstev na Slovaškem, ki so jo sestavljali člani Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve in Odbora za proračunski nadzor;

| V. | ker so bili v poročilu o misiji delegacije Parlamenta izraženi resni pomisleki predstavnikov nevladnih organizacij, predvsem v zvezi z morebitnimi navzkrižji interesov, na primer med uradom generalnega tožilca in organi, ki bi morali nadzorovati njegovo dejavnost, ter med ministrom za notranje zadeve in vodjo policije; ker je bil poleg tega izbor vrhovnih tožilcev opisan kot zelo spolitiziran, pri čemer je bilo kritizirano pomanjkanje neodvisnega organa, pristojnega za pregled pritožb proti policiji; ker sta primernost varstva svobode medijev in preglednost lastništva medijev vprašljivi; |
| --- | --- |

V.

ker so bili v poročilu o misiji delegacije Parlamenta izraženi resni pomisleki predstavnikov nevladnih organizacij, predvsem v zvezi z morebitnimi navzkrižji interesov, na primer med uradom generalnega tožilca in organi, ki bi morali nadzorovati njegovo dejavnost, ter med ministrom za notranje zadeve in vodjo policije; ker je bil poleg tega izbor vrhovnih tožilcev opisan kot zelo spolitiziran, pri čemer je bilo kritizirano pomanjkanje neodvisnega organa, pristojnega za pregled pritožb proti policiji; ker sta primernost varstva svobode medijev in preglednost lastništva medijev vprašljivi;

| W. | ker je bila potem, ko je slovaški vrhovni revizijski urad pregledal vse organe, ki upravljajo sredstva EU, ter vmesne organe, problematična samo slovaška plačilna agencija za kmetijstvo (APA); ker je revizijski urad svoje ugotovitve posredoval slovaškemu generalnemu tožilcu in nacionalni kazenski agenciji; |
| --- | --- |

W.

ker je bila potem, ko je slovaški vrhovni revizijski urad pregledal vse organe, ki upravljajo sredstva EU, ter vmesne organe, problematična samo slovaška plačilna agencija za kmetijstvo (APA); ker je revizijski urad svoje ugotovitve posredoval slovaškemu generalnemu tožilcu in nacionalni kazenski agenciji;

| 1. | odločno obsoja umor slovaškega preiskovalnega novinarja Jána Kuciaka in njegove zaročenke Martine Kušnirove; |
| --- | --- |

1.

| 2. | je zgrožen nad dejstvom, da je to drugi usodni napad na novinarja v EU v zadnjih šestih mesecih, potem ko je bila 16. oktobra 2017 na Malti umorjena novinarka Daphne Caruana Galizia; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva slovaške organe, naj priskrbijo vse potrebne vire, da bi zagotovili popolno, temeljito in neodvisno preiskavo umora Jána Kuciaka in Martine Kušnírove ter odgovorne privedli pred sodišče; je zadovoljen, da nameravajo slovaški organi v okviru preiskav v celoti sodelovati z mednarodnimi organi kazenskega pregona in italijanskim protimafijskim preiskovalnim direktoratom; toplo priporoča, naj se oblikuje skupna preiskovalna ekipa, ki bi delovala tudi pod vodstvom Europola in imela popoln dostop do dokumentacije o primeru; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva slovaškega generalnega tožilca, naj ponovno preuči kazensko ovadbo, ki jo je, potem ko so mu grozili, vložil Ján Kuciak, in razišče poročila o tem, da so v javnost pricurljali osebni podatki, potem ko je pri slovaških organih vložil več zahtev za svobodo obveščanja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva slovaške organe, naj zagotovijo zaščito preiskovalnih novinarjev pred vsemi oblikami ustrahovanja, obtožbami obrekovanja, grožnjami ali fizičnimi napadi ter sprejmejo učinkovite ukrepe, s katerimi bi zaščitili tiste, ki uveljavljajo svojo pravico do izražanja, pred napadi, s katerimi se jih poskuša utišati; |
| --- | --- |

5.

| 6. | se zaveda pomembne vloge, ki jo lahko imajo preiskovalni novinarji kot varuhi demokracije in pravne države; obsoja žaljive opazke, ki jih na račun novinarjev izrečejo politiki iz EU; ugotavlja, da je najvišja raven zaščite preiskovalnih novinarjev in prijaviteljev nepravilnosti v bistvenem interesu celotne družbe; poziva Komisijo in države članice, naj predstavijo zakonodajne ali nezakonodajne predloge za zaščito novinarjev v EU, ki so pogosto vpleteni v tožbe, katerih cilj je cenzurirati njihovo delo ali jih ustrahovati, vključno z vseevropskimi pravili proti strateškim tožbam zoper sodelovanje v javnosti (SLAPP); |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisijo, naj varuje, spodbuja in uveljavlja vrednote, navedene v Pogodbi o Evropski uniji in Listini EU o temeljnih pravicah, pa tudi v Mednarodnem paktu o državljanskih in političnih pravicah, ter naj v zvezi s tem spremlja in obravnava izzive za svobodo in pluralnost medijev po vsej EU, pri tem pa upošteva načelo subsidiarnosti; prav tako poziva Komisijo, naj Parlament natančno seznanja s sprejetimi ukrepi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da so se prijavitelji nepravilnosti izkazali za pomembne vire preiskovalnega novinarstva in neodvisnega tiska, zagotavljanje zaupnosti virov pa je za svobodo tiska bistvenega pomena; zato poudarja, da prijavitelji nepravilnosti prispevajo k demokraciji, preglednosti politike in gospodarstva ter obveščanju javnosti; poziva slovaške oblasti in vse države članice, naj zagotovijo osebno varnost in varujejo življenja preiskovalnih novinarjev in prijaviteljev nepravilnosti; poziva Komisijo, naj predlaga učinkovito, izčrpno in horizontalno direktivo EU o zaščiti prijaviteljev nepravilnosti, pri tem pa v celoti podpre priporočila Sveta Evrope in resoluciji Parlamenta z dne 14. februarja 2017 (6) in 24. oktobra 2017; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisijo, naj vzpostavi stalni mehanizem finančne pomoči z namenskim proračunom, v ta namen pa prerazporedi obstoječe vire v podporo neodvisnemu raziskovalnemu novinarstvu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva konferenco predsednikov, naj pripravi predlog, kako bi lahko Parlament počastil delo Daphne Caruana Galizia in Jána Kuciaka, ter razmisli o tem, da bi prakso Parlamenta za novinarje poimenoval po Jánu Kuciaku; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ugotavlja, da poročilo o pluralnosti medijev za leto 2016, ki ga izdaja center za pluralnost in svobodo medijev, navaja, da je tveganje koncentracije horizontalnega lastništva nad mediji na Slovaškem srednje do visoko; meni, da je pluralnost medijev v vrsti držav članic ogrožena, ker politični organi, posamezniki ali določene tržne organizacije nadzorujejo medije; poudarja, da vlade v splošnem ne bi smele zlorabljati svojega položaja in vplivati na medije; priporoča, naj se v letno poročilo o spremljanju pluralnosti medijev dodajo podrobnejše informacije o lastništvu medijev; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja pobudo IJ4EU (preiskovalno novinarstvo za EU), katere cilj je spodbujati in krepiti čezmejno sodelovanje med raziskovalnimi novinarji v EU; |
| --- | --- |

12.

| 13. | je zaskrbljen zaradi očitkov o korupciji, zlorabi sredstev EU, zlorabi oblasti in navzkrižju interesov na Slovaškem, saj bi lahko to povzročilo razpad demokracije; poziva slovaške nadzorne in pravosodne organe ter Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), naj raziščejo vse domnevne nepravilnosti in goljufije, vključno z davčnim vrtiljakom na področju DDV in goljufijami v zvezi z Evropskim kmetijskim skladom za razvoj podeželja (EAFDR) in drugimi strukturnimi skladi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | je močno zaskrbljen, ker bi utegnil biti v umor vpleten organizirani kriminal in ker obstaja tveganje infiltracije v sektorje politike, vlade na vseh ravneh, gospodarstva in financ; poudarja, da se tega pojava ne sme podcenjevati; opozarja, da so mednarodne kriminalne združbe zelo dejavne ter da se povečuje obseg in izboljšuje naprednost organiziranega kriminala; poziva Slovaško in vse druge države članice, naj izboljšajo sodelovanje in usklajevanje, da bi spodbudile oblikovanje skupnih, standardnih postopkov, temelječih na dobri praksi tistih pravnih sistemov, ki so najbolj razviti na področju boja proti organiziranemu kriminalu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ugotavlja, da je vrhovni revizijski urad na Slovaškem objavil tri kritična poročila o predhodnih sporazumih o ceni; poziva slovaške organe, naj poskrbijo za temeljito preiskavo na podlagi ugotovitev vrhovnega revizijskega urada; poziva Evropsko računsko sodišče, naj opravi preiskavo ter objavi posebno poročilo o plačilih za kmetijstvo na Slovaškem; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Posebni odbor Parlamenta o finančnem kriminalu, davčni utaji in izogibanju davkom, naj oceni očitke o goljufijah na področju DDV, pranju denarja in zlorabi evropskih sredstev, pa tudi zadostnost nacionalnih pravil o zaplembi premoženja v primeru kriminalnih dejavnostih na tem področju, pri tem pa naj bo posebej pozoren na delo Jána Kuciaka in drugih preiskovalnih novinarjev; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Svet, naj začne v interesu usklajenega ukrepanja proti goljufijam v EU in drugih kaznivih dejanjih, ki vplivajo na finančne interese Unije, čim prej sodelovati z državami članicami pri ustanovitvi evropskega javnega tožilstva; |
| --- | --- |

17.

| 18. | izraža zaskrbljenost zaradi ugotovitev, ki sta jih po misiji za ugotavljanje dejstev na Slovaškem v poročilu objavila Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter Odbor za proračunski nadzor, ki sta zapisala, da naj bi bil postopek izbora vrhovnih tožilcev zelo spolitiziran in da številne obtožbe o korupciji zoper vodilne uradnike niso bile ustrezno preiskane; poziva slovaške oblasti, naj povečajo neodvisnost organov kazenskega pregona in naj obravnavajo ključne ugotovitve in priporočila iz poročila misije Parlamenta za ugotavljanje dejstev; poziva slovaško vlado in parlament, naj sprejmeta vse potrebne ukrepe za obnovitev zaupanja javnosti v državne institucije, vključno s policijo; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ponovno izraža obžalovanje, da se Komisija leta 2017 ni odločila objaviti poročila EU o boju proti korupciji, zato jo poziva, naj začne brez odlašanja ponovno vsako leto spremljati boj proti korupciji v vseh državah članicah; poziva Komisijo, naj v skladu z resolucijo Parlamenta z dne 8. marca 2016 o letnem poročilu za leto 2014 o zaščiti finančnih interesov Evropske unije (7) vzpostavi sistem doslednih kazalnikov in zlahka uporabnih enotnih meril za merjenje korupcije v državah članicah ter oceni njihove politike boja proti korupciji; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja, da je izjemno pomembno poskrbeti za to, da se v celoti ohranjajo skupne evropske vrednote, navedene v členu 2 PEU, in zagotavljajo temeljne pravice, opredeljene v Listini EU o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

20.

| 21. | odločno poziva k rednemu spremljanju in dialogu, ki bo vključeval vse države članice, pa tudi Svet, Komisijo in Parlament, da bi se zaščitile temeljne vrednote EU, in sicer demokracijo, temeljne pravice in pravno državo, kot je predlagal v svoji resoluciji z dne 25. oktobra 2016 o uvedbi mehanizma EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice; |
| --- | --- |

21.

| 22. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji, Svetu, vladam in parlamentom držav članic ter predsedniku Slovaške republike. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0402.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0409.

(3)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0438.

(4)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0403.

(5)  Glej: https://rsf.org/en/journalists-killed

(6)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0022.

(7)  UL C 50, 9.2.2018, str. 2.

---

| 18.11.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 390/117 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 390/117

---

P8_TA(2018)0184

Instrument za evropske vrednote za podporo civilnodružbenim organizacijam, ki spodbujajo demokracijo, načelo pravne države in temeljne vrednote v Evropski uniji

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. aprila 2018 o potrebi po oblikovanju instrumenta za evropske vrednote za podporo organizacijam civilne družbe, ki spodbujajo temeljne vrednote v Evropski uniji na lokalni in nacionalni ravni (2018/2619(RSP))

(2019/C 390/16)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju Listine EU o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine EU o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o uporabi Listine o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o uporabi Listine o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2016 o uvedbi mehanizma EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2016 o uvedbi mehanizma EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice (1),

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (EKČP), sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice ter konvencij, priporočil, resolucij in poročil Parlamentarne skupščine, Sveta ministrov, komisarja za človekove pravice in Beneške komisije Sveta Evrope, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (EKČP), sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice ter konvencij, priporočil, resolucij in poročil Parlamentarne skupščine, Sveta ministrov, komisarja za človekove pravice in Beneške komisije Sveta Evrope,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 24. januarja 2017 z naslovom Krepitev pravic državljanov v Uniji demokratičnih sprememb: Poročilo o državljanstvu EU iz leta 2017 (COM(2017)0030), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 24. januarja 2017 z naslovom Krepitev pravic državljanov v Uniji demokratičnih sprememb: Poročilo o državljanstvu EU iz leta 2017 (COM(2017)0030),

| — | ob upoštevanju poročila Agencije Evropske unije za temeljne pravice z naslovom „Izzivi, s katerimi se srečujejo organizacije civilne družbe s področja človekovih pravic v EU“, objavljenega januarja 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Agencije Evropske unije za temeljne pravice z naslovom „Izzivi, s katerimi se srečujejo organizacije civilne družbe s področja človekovih pravic v EU“, objavljenega januarja 2018,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2018 o naslednjem večletnem finančnem okviru: priprava stališča Parlamenta o večletnem finančnem okviru po letu 2020 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2018 o naslednjem večletnem finančnem okviru: priprava stališča Parlamenta o večletnem finančnem okviru po letu 2020 (2),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o financiranju organizacij civilne družbe s sredstvi EU, sprejetega 19. oktobra 2017 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o financiranju organizacij civilne družbe s sredstvi EU, sprejetega 19. oktobra 2017 (3),

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve,

| — | ob upoštevanju člena 123(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123(2) Poslovnika,

| A. | ker temeljne evropske vrednote iz člena 2 Pogodbe o Evropski uniji, in sicer spoštovanje človekovega dostojanstva, svoboda, demokracija, enakost, pravna država in spoštovanje človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin, ter načela pluralizma, nediskriminacije, strpnosti, pravičnosti, solidarnosti ter enakosti žensk in moških niso samoumevni in jih moramo stalno gojiti in ščititi, saj bi njihovo poslabšanje v kateri koli državi članici imelo škodljive posledice za vso Evropsko unijo; |
| --- | --- |

A.

ker temeljne evropske vrednote iz člena 2 Pogodbe o Evropski uniji, in sicer spoštovanje človekovega dostojanstva, svoboda, demokracija, enakost, pravna država in spoštovanje človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin, ter načela pluralizma, nediskriminacije, strpnosti, pravičnosti, solidarnosti ter enakosti žensk in moških niso samoumevni in jih moramo stalno gojiti in ščititi, saj bi njihovo poslabšanje v kateri koli državi članici imelo škodljive posledice za vso Evropsko unijo;

| B. | ker je dejavna in dobro razvita civilna družba v vseh državah članicah EU najboljša zaščita pred krhanjem teh vrednot; |
| --- | --- |

B.

ker je dejavna in dobro razvita civilna družba v vseh državah članicah EU najboljša zaščita pred krhanjem teh vrednot;

| C. | ker jih številne organizacije civilne družbe spodbujajo, čeprav vse težje zagotavljajo sredstva, potrebna za neodvisno in učinkovito zasnovo in izvajanje svojih dejavnosti; |
| --- | --- |

C.

ker jih številne organizacije civilne družbe spodbujajo, čeprav vse težje zagotavljajo sredstva, potrebna za neodvisno in učinkovito zasnovo in izvajanje svojih dejavnosti;

| D. | ker EU organizacijam civilne družbe, ki delujejo v tretjih državah, za spodbujanje teh vrednot zagotavlja neposredno financiranje, možnosti financiranja za organizacije civilne družbe, ki zasledujejo ta cilj v EU pa so zelo omejene, zlasti če delujejo na lokalni in nacionalni ravni; |
| --- | --- |

D.

ker EU organizacijam civilne družbe, ki delujejo v tretjih državah, za spodbujanje teh vrednot zagotavlja neposredno financiranje, možnosti financiranja za organizacije civilne družbe, ki zasledujejo ta cilj v EU pa so zelo omejene, zlasti če delujejo na lokalni in nacionalni ravni;

| 1. | ponovno poudarja, da so organizacije civilne družbe bistvenega pomena za spoštovanje in spodbujanje vrednot iz člena 2 Pogodbe o Evropski uniji, tj. spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin, in imajo ključno vlogo pri spodbujanju aktivnega državljanstva v EU ter omogočanju osveščene javne razprave kot dela pluralistične demokracije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da mora Evropska unija razviti nov in učinkovit način za zaščito in spodbujanje teh vrednot znotraj svojih meja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | v zvezi s tem meni, da bi morala Unija zagotavljati ciljno usmerjeno finančno podporo organizacijam civilne družbe, ki na lokalni in nacionalni ravni spodbujajo in ščitijo te vrednote; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Evropsko unijo, naj v proračunu v naslednjem večletnem finančnem okviru, za čas po letu 2020, vzpostavi namenski instrument financiranja (ki bi ga lahko poimenovali instrument za evropske vrednote) za spodbujanje in zaščito vrednot, zapisanih v členu 2 Pogodbe o Evropski uniji, zlasti demokracije, pravne države in temeljnih pravic, in zanj predvidi raven financiranja, ki bi bila vsaj enaka kot za evropski instrument za demokracijo in človekove pravice, ki se uporablja za podobne namene zunaj meja EU; priporoča, naj bo strukturna prednostna naloga instrumenta ustvarjanje zdravega in trajnostnega sektorja organizacij civilne družbe na nacionalni in lokalni ravni, ki bo izpolnjeval naloge ohranjanja teh vrednot; |
| --- | --- |

4.

| 5. | meni, da bi morala biti organizacijam civilne družbe, ki spodbujajo in ščitijo te vrednote v EU, z instrumentom namenjena nepovratna sredstva za poslovanje, temeljno financiranje ter donacije za projekte in pobude; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da bi ga morala upravljati Komisija in da bi moral zagotavljati hitre in prožne postopke dodeljevanja nepovratnih sredstev; zlasti priporoča, da bi bil postopek prijave uporabnikom prijazen in enostavno dostopen za lokalne in nacionalne organizacije civilne družbe; |
| --- | --- |

6.

| 7. | meni, da bi moral biti instrument posebej usmerjen v projekte in pobude, ki spodbujajo evropske vrednote na lokalni in nacionalni ravni, kot so projekti državljanske udeležbe ter zagovorniške in druge nadzorne dejavnosti, nadnacionalni projekti in pobude pa bi morali imeti le stransko vlogo; meni, da je treba posebno pozornost nameniti krepitvi zmogljivosti organizacij civilne družbe, da bi k sodelovanju pritegnile javnost in okrepile njeno razumevanje pluralistične in participativne demokracije, pravne države in temeljnih pravic; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da bi moral instrument dopolnjevati že obstoječe evropske in nacionalne instrumente in dejavnosti za spodbujanje in zaščito navedenih vrednot in se zato ne bi smel financirati na račun drugih evropskih ali nacionalnih skladov in dejavnosti na tem področju; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da je treba pri upravljanju novega instrumenta zagotoviti finančno odgovornost, kot je določena v finančni uredbi, zlasti izpolnitev pravnih obveznosti, popolno preglednost glede uporabe virov, dobro finančno poslovodenje in skrbno uporabo virov; |
| --- | --- |

9.

| 10. | priporoča Komisiji, naj pripravi letno poročilo o uspešnosti instrumenta in objavi seznam organizacij in dejavnosti, ki se bodo financirale iz njega; |
| --- | --- |

10.

| 11. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter Svetu Evrope. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0409.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0075.

(3)  UL C 81, 2.3.2018, str. 9.

---

| 18.11.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 390/120 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 390/120

---

P8_TA(2018)0185

Kršitev človekovih pravic in načela pravne države v primeru aretacije in pridržanja dveh grških vojakov v Turčiji

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. aprila 2018 o kršitvi človekovih pravic in načela pravne države v primeru aretacije in pridržanja dveh grških vojakov v Turčiji (2018/2670(RSP))

(2019/C 390/17)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju dejstva, da so turški organi 1. marca 2018 aretirali dva grška vojaka, ki trdita, da sta se zaradi slabih vremenskih razmer nehote izgubila med patruljiranjem na grško-turški meji, in ju še vedno pridržujejo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejstva, da so turški organi 1. marca 2018 aretirali dva grška vojaka, ki trdita, da sta se zaradi slabih vremenskih razmer nehote izgubila med patruljiranjem na grško-turški meji, in ju še vedno pridržujejo,

| — | ob upoštevanju dejstva, da je ta del meje, v gozdu Kastanies vzdolž reke Evros/Meriç, ena od glavnih prehodnih točk za migrante, begunce in trgovce z ljudmi ter da sta bila grški poročnik in narednik na redni patrulji vzdolž meje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejstva, da je ta del meje, v gozdu Kastanies vzdolž reke Evros/Meriç, ena od glavnih prehodnih točk za migrante, begunce in trgovce z ljudmi ter da sta bila grški poročnik in narednik na redni patrulji vzdolž meje,

| — | ob upoštevanju pozivov uradnikov EU in Nata k izpustitvi teh vojakov, zlasti pozivov z zasedanja Evropskega sveta 22. marca 2018 in s srečanja voditeljev EU in Turčije 26. marca 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pozivov uradnikov EU in Nata k izpustitvi teh vojakov, zlasti pozivov z zasedanja Evropskega sveta 22. marca 2018 in s srečanja voditeljev EU in Turčije 26. marca 2018,

| — | ob upoštevanju prizadevanj grške vlade, da bi zagotovila izpustitev in vrnitev vojakov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prizadevanj grške vlade, da bi zagotovila izpustitev in vrnitev vojakov,

| — | ob upoštevanju člena 5(2) Evropske konvencije o človekovih pravicah, ki določa, da je treba ob odvzemu prostosti vsakogar takoj poučiti v jeziku, ki ga razume, o vzrokih za odvzem prostosti in česa ga dolžijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 5(2) Evropske konvencije o človekovih pravicah, ki določa, da je treba ob odvzemu prostosti vsakogar takoj poučiti v jeziku, ki ga razume, o vzrokih za odvzem prostosti in česa ga dolžijo,

| — | ob upoštevanju člena 123(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123(2) Poslovnika,

| A. | ker je turško sodišče v Odrinu 4. marca 2018 razsodilo, da vojaka, ki sta pridržana v najstrožje varovanem zaporu in sta obtožena nezakonitega vstopa v Turčijo, ostajata v priporu; |
| --- | --- |

A.

ker je turško sodišče v Odrinu 4. marca 2018 razsodilo, da vojaka, ki sta pridržana v najstrožje varovanem zaporu in sta obtožena nezakonitega vstopa v Turčijo, ostajata v priporu;

| B. | ker sta bila grška vojaka več kot mesec dni v priporu brez obtožnice in nista vedela, katerega kaznivega dejanja sta obtožena; |
| --- | --- |

B.

ker sta bila grška vojaka več kot mesec dni v priporu brez obtožnice in nista vedela, katerega kaznivega dejanja sta obtožena;

| C. | ker so se podobni primeri, ko so grški ali turški vojaki nenamerno prečkali mejo, v preteklosti reševali na kraju samem na ravni lokalnih vojaških organov; |
| --- | --- |

C.

ker so se podobni primeri, ko so grški ali turški vojaki nenamerno prečkali mejo, v preteklosti reševali na kraju samem na ravni lokalnih vojaških organov;

| 1. | poziva turške oblasti, naj hitro zaključijo sodni postopek in grška vojaka izpustijo in jima omogočijo povratek v Grčijo; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Svet, Komisijo, Evropsko službo za zunanje delovanje in vse države članice EU, naj pokažejo solidarnost z Grčijo in naj pri vseh stikih in komunikaciji s turškimi voditelji in oblastmi v duhu mednarodnega prava in dobrih sosedskih odnosov pozivajo k takojšnji izpustitvi dveh vojakov; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva turške oblasti, naj dosledno spoštujejo pravne postopke in vsem udeležencem priznajo človekove pravice, ki jih določa mednarodno pravo, tudi Ženevska konvencija; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje turškemu in grškemu predsedniku ter vladi in parlamentu obeh držav, Evropski službi za zunanje delovanje, Komisiji, pristojnim organom držav članic in zvezi NATO. |
| --- | --- |

4.

---

| 18.11.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 390/121 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 390/121

---

P8_TA(2018)0186

Izvajanje določb Pogodbe, ki zadevajo nacionalne parlamente

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. aprila 2018 o izvajanju določb Pogodbe, ki zadevajo nacionalne parlamente (2016/2149(INI))

(2019/C 390/18)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU), zlasti člena 5 o prenosu pristojnosti in subsidiarnosti, člena 10(1) o reprezentativni demokraciji, člena 10(2) o zastopanosti državljanov EU, člena 10(3) o pravici državljanov EU do sodelovanja v demokratičnem življenju Unije, člena 11 o participativni demokraciji, člena 12 o vlogi nacionalnih parlamentov, člena 48(3) o rednem postopku za spremembo Pogodb in člena 48(7) (premostitvena klavzula) Pogodbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU), zlasti člena 5 o prenosu pristojnosti in subsidiarnosti, člena 10(1) o reprezentativni demokraciji, člena 10(2) o zastopanosti državljanov EU, člena 10(3) o pravici državljanov EU do sodelovanja v demokratičnem življenju Unije, člena 11 o participativni demokraciji, člena 12 o vlogi nacionalnih parlamentov, člena 48(3) o rednem postopku za spremembo Pogodb in člena 48(7) (premostitvena klavzula) Pogodbe,

| — | ob upoštevanju Protokola št. 1 o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji in Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola št. 1 o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji in Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti,

| — | ob upoštevanju člena 15 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) ter členov 41 in 42 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 15 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) ter členov 41 in 42 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 12. junija 1997 o odnosih med Evropskim parlamentom in nacionalnimi parlamenti (1), z dne 7. februarja 2002 o odnosih med Evropskim parlamentom in nacionalnimi parlamenti v okviru evropskega povezovanja (2), z dne 7. maja 2009 o odnosih med Evropskim parlamentom in nacionalnimi parlamenti v skladu z Lizbonsko pogodbo (3) ter z dne 16. aprila 2014 o odnosih med Evropskim parlamentom in nacionalnimi parlamenti (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 12. junija 1997 o odnosih med Evropskim parlamentom in nacionalnimi parlamenti (1), z dne 7. februarja 2002 o odnosih med Evropskim parlamentom in nacionalnimi parlamenti v okviru evropskega povezovanja (2), z dne 7. maja 2009 o odnosih med Evropskim parlamentom in nacionalnimi parlamenti v skladu z Lizbonsko pogodbo (3) ter z dne 16. aprila 2014 o odnosih med Evropskim parlamentom in nacionalnimi parlamenti (4),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 16. februarja 2017 o boljšem delovanju Evropske unije z izkoriščanjem potenciala Lizbonske pogodbe (5), o proračunski zmogljivosti euroobmočja (6) ter o morebitnem razvoju in prilagoditvi sedanje institucionalne ureditve Evropske uniji (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 16. februarja 2017 o boljšem delovanju Evropske unije z izkoriščanjem potenciala Lizbonske pogodbe (5), o proračunski zmogljivosti euroobmočja (6) ter o morebitnem razvoju in prilagoditvi sedanje institucionalne ureditve Evropske uniji (7),

| — | ob upoštevanju letnih poročil Komisije o odnosih med Evropsko komisijo in nacionalnimi parlamenti, zlasti poročila za leto 2014 z dne 2. julija 2015 (COM(2015)0316) in za leto 2015 z dne 15. julija 2016 (COM(2016)0471) ter letnih poročil Komisije o subsidiarnosti in sorazmernosti, zlasti poročila za leto 2015 z dne 15. julija 2016 (COM(2016)0469) in za leto 2016 z dne 30. junija 2017 (COM(2017)0600), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnih poročil Komisije o odnosih med Evropsko komisijo in nacionalnimi parlamenti, zlasti poročila za leto 2014 z dne 2. julija 2015 (COM(2015)0316) in za leto 2015 z dne 15. julija 2016 (COM(2016)0471) ter letnih poročil Komisije o subsidiarnosti in sorazmernosti, zlasti poročila za leto 2015 z dne 15. julija 2016 (COM(2016)0469) in za leto 2016 z dne 30. junija 2017 (COM(2017)0600),

| — | ob upoštevanju letnih poročil direktorata Evropskega parlamenta za odnose z nacionalnimi parlamenti, zlasti vmesnega poročila za leto 2016 o odnosih med Evropskim parlamentom in nacionalnimi parlamenti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnih poročil direktorata Evropskega parlamenta za odnose z nacionalnimi parlamenti, zlasti vmesnega poročila za leto 2016 o odnosih med Evropskim parlamentom in nacionalnimi parlamenti,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. oktobra 2017 o spremljanju uporabe prava EU v letu 2015 (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. oktobra 2017 o spremljanju uporabe prava EU v letu 2015 (8),

| — | ob upoštevanju bele knjige Komisije o prihodnosti Evrope z dne 1. marca 2017 in govora predsednika Komisije Jeana-Clauda Junckerja o stanju v Uniji 13. septembra 2017, v katerem je bil predstavljen časovni načrt, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju bele knjige Komisije o prihodnosti Evrope z dne 1. marca 2017 in govora predsednika Komisije Jeana-Clauda Junckerja o stanju v Uniji 13. septembra 2017, v katerem je bil predstavljen časovni načrt,

| — | ob upoštevanju deklaracije z naslovom „Večje evropsko povezovanje: pot naprej“(Greater European Integration: The Way Forward), ki so jo 14. septembra 2015 podpisali predsednica italijanske poslanske zbornice, predsednik francoske narodne skupščine, predsednik nemškega zveznega parlamenta in predsednik luksemburške poslanske zbornice ter jo je doslej potrdilo 15 domov nacionalnih parlamentov v EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije z naslovom „Večje evropsko povezovanje: pot naprej“(Greater European Integration: The Way Forward), ki so jo 14. septembra 2015 podpisali predsednica italijanske poslanske zbornice, predsednik francoske narodne skupščine, predsednik nemškega zveznega parlamenta in predsednik luksemburške poslanske zbornice ter jo je doslej potrdilo 15 domov nacionalnih parlamentov v EU,

| — | ob upoštevanju sklepov konference predsednikov parlamentov EU, sprejetih na sejah po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe, zlasti tistih, ki sta potekali v Luksemburgu leta 2016 in Bratislavi leta 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov konference predsednikov parlamentov EU, sprejetih na sejah po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe, zlasti tistih, ki sta potekali v Luksemburgu leta 2016 in Bratislavi leta 2017,

| — | ob upoštevanju prispevkov in sklepov zasedanj Konference odborov za evropske zadeve (COSAC), sprejetih od začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe, zlasti zasedanj, ki sta leta 2017 potekali v Valetti in Talinu, ter njenih polletnih poročil, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prispevkov in sklepov zasedanj Konference odborov za evropske zadeve (COSAC), sprejetih od začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe, zlasti zasedanj, ki sta leta 2017 potekali v Valetti in Talinu, ter njenih polletnih poročil,

| — | ob upoštevanju člena 13 Pogodbe o stabilnosti, usklajevanju in upravljanju v ekonomski in monetarni uniji (PSUU), s katero je določena organizacija medparlamentarnih konferenc za namene razprave o proračunskih politikah in drugih vprašanjih, ki jih zajema pogodba; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 13 Pogodbe o stabilnosti, usklajevanju in upravljanju v ekonomski in monetarni uniji (PSUU), s katero je določena organizacija medparlamentarnih konferenc za namene razprave o proračunskih politikah in drugih vprašanjih, ki jih zajema pogodba;

| — | ob upoštevanju resolucije senata Češke republike z dne 30. novembra 2016 (26. resolucija iz 11. mandata), resolucije senata Italijanske republike z dne 19. oktobra 2016 (Dok. XVIII št. 164) in prispevkov odbora za politike Evropske unije z dne 2. maja 2017 (Prot. 573) ter prispevkov odbora za zadeve EU francoske narodne skupščine z dne 31. maja 2017 (sklic 2017/058) in stalnega odbora za evropske zadeve nizozemskega predstavniškega doma z dne 22. decembra 2017 (pismo A(2018)1067); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije senata Češke republike z dne 30. novembra 2016 (26. resolucija iz 11. mandata), resolucije senata Italijanske republike z dne 19. oktobra 2016 (Dok. XVIII št. 164) in prispevkov odbora za politike Evropske unije z dne 2. maja 2017 (Prot. 573) ter prispevkov odbora za zadeve EU francoske narodne skupščine z dne 31. maja 2017 (sklic 2017/058) in stalnega odbora za evropske zadeve nizozemskega predstavniškega doma z dne 22. decembra 2017 (pismo A(2018)1067);

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika ter člena 1(1)(e) sklepa konference predsednikov z dne 12. decembra 2002 o postopku odobritve samoiniciativnih poročil in Priloge 3 k temu sklepu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika ter člena 1(1)(e) sklepa konference predsednikov z dne 12. decembra 2002 o postopku odobritve samoiniciativnih poročil in Priloge 3 k temu sklepu,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A8-0127/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A8-0127/2018),

| A. | ker nacionalni parlamenti dejavno prispevajo k dobremu ustavnem delovanju Evropske unije (člen 12 PEU), s čimer imajo pomembno vlogo v svoji demokratični legitimnosti in jo v čim večjem obsegu uresničujejo; |
| --- | --- |

A.

ker nacionalni parlamenti dejavno prispevajo k dobremu ustavnem delovanju Evropske unije (člen 12 PEU), s čimer imajo pomembno vlogo v svoji demokratični legitimnosti in jo v čim večjem obsegu uresničujejo;

| B. | ker je parlamentarna odgovornost nacionalnih vlad v okviru evropskih zadev, ki je odvisna od posameznih nacionalnih praks, temelj vloge nacionalnih parlamentov v sedanji Evropski pogodbi; |
| --- | --- |

B.

ker je parlamentarna odgovornost nacionalnih vlad v okviru evropskih zadev, ki je odvisna od posameznih nacionalnih praks, temelj vloge nacionalnih parlamentov v sedanji Evropski pogodbi;

| C. | ker bi morali za izboljšanje lastništva nacionalni parlamenti nadzirati nacionalne vlade, tako kot Evropski parlament nadzoruje evropsko izvršilno oblast; ker pa se raven vpliva nacionalnih parlamentov na nacionalne vlade zelo razlikuje na ravni držav članic; |
| --- | --- |

C.

ker bi morali za izboljšanje lastništva nacionalni parlamenti nadzirati nacionalne vlade, tako kot Evropski parlament nadzoruje evropsko izvršilno oblast; ker pa se raven vpliva nacionalnih parlamentov na nacionalne vlade zelo razlikuje na ravni držav članic;

| D. | ker se nacionalni parlamenti pogosto pritožujejo zaradi svoje omejene vključenosti v zadeve Unije in želijo biti bolj povezani z razvojem procesa evropskega povezovanja; |
| --- | --- |

D.

ker se nacionalni parlamenti pogosto pritožujejo zaradi svoje omejene vključenosti v zadeve Unije in želijo biti bolj povezani z razvojem procesa evropskega povezovanja;

| E. | ker bi se lahko zaradi pomanjkanja preglednosti pri zakonodajnih postopkih in postopkih odločanja v EU zmanjšale pristojnosti nacionalnih parlamentov v skladu s Pogodbama in ustreznimi protokoli, še posebej pa njihova vloga nadzornih organov vlad; |
| --- | --- |

E.

ker bi se lahko zaradi pomanjkanja preglednosti pri zakonodajnih postopkih in postopkih odločanja v EU zmanjšale pristojnosti nacionalnih parlamentov v skladu s Pogodbama in ustreznimi protokoli, še posebej pa njihova vloga nadzornih organov vlad;

| F. | ker je pluralizem nacionalnih parlamentov izredno koristen za Unijo, saj se lahko z usklajevanjem različnih političnih stališč v državah članicah krepijo in širijo medsektorske razprave na evropski ravni; |
| --- | --- |

F.

ker je pluralizem nacionalnih parlamentov izredno koristen za Unijo, saj se lahko z usklajevanjem različnih političnih stališč v državah članicah krepijo in širijo medsektorske razprave na evropski ravni;

| G. | ker bi bilo treba nezadostno zastopanost parlamentarnih manjšin v evropskih zadevah uravnotežiti ob polnem spoštovanju večine v vsakem nacionalnem parlamentu in v skladu z načelom sorazmerne zastopanosti; |
| --- | --- |

G.

ker bi bilo treba nezadostno zastopanost parlamentarnih manjšin v evropskih zadevah uravnotežiti ob polnem spoštovanju večine v vsakem nacionalnem parlamentu in v skladu z načelom sorazmerne zastopanosti;

| H. | ker imajo nacionalni parlamenti pomembno vlogo pri vsaki spremembi evropskih pogodb in so bili nedavno pozvani, naj sodelujejo v različnih demokratičnih forumih EU; |
| --- | --- |

H.

ker imajo nacionalni parlamenti pomembno vlogo pri vsaki spremembi evropskih pogodb in so bili nedavno pozvani, naj sodelujejo v različnih demokratičnih forumih EU;

| I. | ker bi lahko evropski javni prostor spodbujali različni forumi o prihodnosti Evrope, ki bi jih organizirali nacionalni parlamenti in Evropski parlament kot naravni predstavniki evropskega demosa; ker bi lahko takšne forume podprli prek evropskega tedna, v katerem bi poslanci domov nacionalnih parlamentov hkrati razpravljali o evropskih zadevah v prisotnosti komisarjev in poslancev Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

I.

ker bi lahko evropski javni prostor spodbujali različni forumi o prihodnosti Evrope, ki bi jih organizirali nacionalni parlamenti in Evropski parlament kot naravni predstavniki evropskega demosa; ker bi lahko takšne forume podprli prek evropskega tedna, v katerem bi poslanci domov nacionalnih parlamentov hkrati razpravljali o evropskih zadevah v prisotnosti komisarjev in poslancev Evropskega parlamenta;

| J. | ker je, sodeč po nedavnih volilnih trendih, gospodarska, finančna in socialna kriza povečala nezaupanje državljanov EU in razočaranje nad sedanjim demokratičnim modelom zastopanja tako na evropski kot na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

J.

ker je, sodeč po nedavnih volilnih trendih, gospodarska, finančna in socialna kriza povečala nezaupanje državljanov EU in razočaranje nad sedanjim demokratičnim modelom zastopanja tako na evropski kot na nacionalni ravni;

| K. | ker so se z uveljavljanjem pravice nacionalnih parlamentov, da nadzorujejo skladnost z načelom subsidiarnosti na podlagi tako imenovanega sistema zgodnjega opozarjanja, delno izboljšali odnosi med institucijami EU in nacionalnimi parlamenti; |
| --- | --- |

K.

ker so se z uveljavljanjem pravice nacionalnih parlamentov, da nadzorujejo skladnost z načelom subsidiarnosti na podlagi tako imenovanega sistema zgodnjega opozarjanja, delno izboljšali odnosi med institucijami EU in nacionalnimi parlamenti;

| L. | ker nacionalni parlamenti včasih kritizirajo sistem zgodnjega opozarjanja, pri čemer trdijo, da njegovih določb ni enostavno izvajati v praksi in da nimajo širokega področja uporabe; |
| --- | --- |

L.

ker nacionalni parlamenti včasih kritizirajo sistem zgodnjega opozarjanja, pri čemer trdijo, da njegovih določb ni enostavno izvajati v praksi in da nimajo širokega področja uporabe;

| M. | ker je bil dosežen napredek pri izvajanju sistema zgodnjega opozarjanja, kar je razvidno iz najnovejših podatkov o skupnem številu mnenj, ki so jih v okviru političnega dialoga predložili nacionalni parlamenti; ker omejena uporaba postopka rumenega kartona in neučinkovitost postopka oranžnega kartona kažeta, da so izboljšave še vedno mogoče in da je v tem pogledu možno boljše usklajevanje med nacionalnimi parlamenti; |
| --- | --- |

M.

ker je bil dosežen napredek pri izvajanju sistema zgodnjega opozarjanja, kar je razvidno iz najnovejših podatkov o skupnem številu mnenj, ki so jih v okviru političnega dialoga predložili nacionalni parlamenti; ker omejena uporaba postopka rumenega kartona in neučinkovitost postopka oranžnega kartona kažeta, da so izboljšave še vedno mogoče in da je v tem pogledu možno boljše usklajevanje med nacionalnimi parlamenti;

| N. | ker se je osemtedensko obdobje, določeno v členu 4 Protokola št. 1, izkazalo za neustrezno za pravočasno spremljanje skladnosti z načelom subsidiarnosti; |
| --- | --- |

N.

ker se je osemtedensko obdobje, določeno v členu 4 Protokola št. 1, izkazalo za neustrezno za pravočasno spremljanje skladnosti z načelom subsidiarnosti;

| O. | ker je sistem zgodnjega opozarjanja mogoče dopolniti s sistemom, ki nacionalnim parlamentom trenutno omogoča, da predložijo konstruktivne predloge Komisiji v obravnavo, pri čemer se ustrezno upošteva njena pravica do pobude; |
| --- | --- |

O.

ker je sistem zgodnjega opozarjanja mogoče dopolniti s sistemom, ki nacionalnim parlamentom trenutno omogoča, da predložijo konstruktivne predloge Komisiji v obravnavo, pri čemer se ustrezno upošteva njena pravica do pobude;

| P. | ker je več nacionalnih parlamentov izrazilo zanimanje za instrument za izboljšanje političnega dialoga, ki bi jim omogočil, da predlagajo konstruktivne predloge Komisiji v obravnavo, pri čemer bi se ustrezno upoštevala pravica Komisije do pobude; |
| --- | --- |

P.

ker je več nacionalnih parlamentov izrazilo zanimanje za instrument za izboljšanje političnega dialoga, ki bi jim omogočil, da predlagajo konstruktivne predloge Komisiji v obravnavo, pri čemer bi se ustrezno upoštevala pravica Komisije do pobude;

| Q. | ker lahko nacionalni parlamenti kadar koli izdajo mnenja v okviru političnega dialoga, pooblastijo svoje vlade, da zahtevajo oblikovanje zakonodajnih predlogov prek Sveta, ali v skladu s členom 225 PDEU enostavno pozovejo Parlament, naj predstavi predloge Komisiji; |
| --- | --- |

Q.

ker lahko nacionalni parlamenti kadar koli izdajo mnenja v okviru političnega dialoga, pooblastijo svoje vlade, da zahtevajo oblikovanje zakonodajnih predlogov prek Sveta, ali v skladu s členom 225 PDEU enostavno pozovejo Parlament, naj predstavi predloge Komisiji;

| R. | ker izvajanje postopka rdečega kartona v tej fazi procesa evropskega povezovanja ni mogoče; |
| --- | --- |

R.

ker izvajanje postopka rdečega kartona v tej fazi procesa evropskega povezovanja ni mogoče;

| S. | ker bi bilo mogoče obsežen sklop pravic v zvezi z obveščanjem, določenih v Lizbonski pogodbi, okrepiti, če bi imeli nacionalni parlamenti več sredstev in časa za obravnavo dokumentov, ki jim jih posredujejo evropske institucije; |
| --- | --- |

S.

ker bi bilo mogoče obsežen sklop pravic v zvezi z obveščanjem, določenih v Lizbonski pogodbi, okrepiti, če bi imeli nacionalni parlamenti več sredstev in časa za obravnavo dokumentov, ki jim jih posredujejo evropske institucije;

| T. | ker bi bilo treba mrežo IPEX, tj. platformo za stalno izmenjavo informacij med nacionalnimi parlamenti ter med nacionalnimi parlamenti in evropskimi institucijami, nadalje razvijati v skladu z digitalno strategijo, v kateri ima Evropski parlament pomembno podporno vlogo; |
| --- | --- |

T.

ker bi bilo treba mrežo IPEX, tj. platformo za stalno izmenjavo informacij med nacionalnimi parlamenti ter med nacionalnimi parlamenti in evropskimi institucijami, nadalje razvijati v skladu z digitalno strategijo, v kateri ima Evropski parlament pomembno podporno vlogo;

| U. | ker se je medinstitucionalno sodelovanje izboljšalo po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe in po tako imenovani Barrosovi pobudi – političnem dialogu, ki ga je Komisija začela septembra 2006 in daje nacionalnim parlamentom priložnost predložiti pripombe, sporočiti pozitivne povratne informacije ali kritizirati predloge Komisije; |
| --- | --- |

U.

ker se je medinstitucionalno sodelovanje izboljšalo po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe in po tako imenovani Barrosovi pobudi – političnem dialogu, ki ga je Komisija začela septembra 2006 in daje nacionalnim parlamentom priložnost predložiti pripombe, sporočiti pozitivne povratne informacije ali kritizirati predloge Komisije;

| V. | ker se nacionalni parlamenti občasno pritožujejo glede svojih odnosov z Evropsko unijo, pri čemer trdijo, da so ti odnosi preveč zapleteni; |
| --- | --- |

V.

ker se nacionalni parlamenti občasno pritožujejo glede svojih odnosov z Evropsko unijo, pri čemer trdijo, da so ti odnosi preveč zapleteni;

| W. | ker imajo nacionalni parlamenti v skladu s členi 70, 85 in 88 PDEU ustrezne pristojnosti na področju svobode, varnosti in pravice ter bi zato morali imeti pomembno vlogo v prihodnji varnostni in obrambni politiki Unije; |
| --- | --- |

W.

ker imajo nacionalni parlamenti v skladu s členi 70, 85 in 88 PDEU ustrezne pristojnosti na področju svobode, varnosti in pravice ter bi zato morali imeti pomembno vlogo v prihodnji varnostni in obrambni politiki Unije;

| X. | ker bi moral biti prisoten večji nacionalni in evropski parlamentarni nadzor nad fiskalnimi in ekonomskimi politikami, sprejetimi odločitvami in zadevami upravljanja na ravni EU; |
| --- | --- |

X.

ker bi moral biti prisoten večji nacionalni in evropski parlamentarni nadzor nad fiskalnimi in ekonomskimi politikami, sprejetimi odločitvami in zadevami upravljanja na ravni EU;

| Y. | ker je sklep Sodišča z dne 16. maja 2017 o mešani naravi trgovinskega sporazuma med EU in Singapurjem spremenil način sodelovanja nacionalnih parlamentov v trgovinskih sporazumih v prihodnosti; |
| --- | --- |

Y.

ker je sklep Sodišča z dne 16. maja 2017 o mešani naravi trgovinskega sporazuma med EU in Singapurjem spremenil način sodelovanja nacionalnih parlamentov v trgovinskih sporazumih v prihodnosti;

| Z. | ker bi lahko boljše sodelovanje in izboljšana izmenjava informacij med poslanci Evropskega parlamenta in poslanci ter javnimi uslužbenci nacionalnih parlamentov pripomogla k izboljšanju pregleda nad evropsko razpravo na nacionalni ravni ter tako spodbujala resnično evropsko parlamentarno in politično kulturo; |
| --- | --- |

Z.

ker bi lahko boljše sodelovanje in izboljšana izmenjava informacij med poslanci Evropskega parlamenta in poslanci ter javnimi uslužbenci nacionalnih parlamentov pripomogla k izboljšanju pregleda nad evropsko razpravo na nacionalni ravni ter tako spodbujala resnično evropsko parlamentarno in politično kulturo;

Nadzor vladne dejavnosti na področju evropskih zadev

| 1. | meni, da je izvajanje pravic in obveznosti nacionalnih parlamentov, ki izhajajo iz Lizbonske pogodbe, okrepilo njihovo vlogo v evropskem ustavnem okviru ter tako zagotovilo več pluralizma, demokratično legitimnost in boljše delovanje Unije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | priznava, da so nacionalne vlade demokratično odgovorne nacionalnim parlamentom, kot je navedeno v členu 10(2) PEU, in sicer v skladu z njihovimi nacionalnimi ustavnimi pravili; meni, da je taka odgovornost temelj vloge domov nacionalnih parlamentov v Evropski uniji; spodbuja nacionalne parlamente, naj v celoti izvajajo svoje evropske naloge, da bi neposredno vplivali in pregledovali vsebino evropskih politik, zlasti s spremljanjem nacionalnih vlad, ki delujejo kot člani Evropskega sveta in Sveta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo imeli nacionalni parlamenti na voljo dovolj časa, zmogljivosti in potrebnega dostopa do informacij, da bi lahko izpolnili svojo ustavno vlogo pregleda in s tem legitimizirali dejavnosti nacionalnih vlad, kadar te delujejo na evropski ravni v Svetu ali na Evropskem svetu; priznava, da bi morala ta evropska funkcija potekati popolnoma v skladu z ustavnimi tradicijami držav članic; meni, da bi bilo treba za ohranitev in okrepitev te vloge okrepiti in spodbujati obstoječo izmenjavo dobrih praks in sodelovanje med nacionalnimi parlamenti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | meni, da preglednost delovnih metod in postopkov odločanja institucij EU pomeni predpogoj, da se nacionalnim parlamentom omogoči učinkovito izpolnjevanje njihove institucionalne vloge, ki izhaja iz Pogodb; poleg tega poziva nacionalne parlamente, naj v celoti izkoristijo svoje pristojnosti za izvajanje nadzora nad ukrepi vlad na evropski ravni, med drugim s prilagoditvijo svoje notranje organizacije, časovnih razporedov in pravil postopkov, da jim bodo to omogočali; predlaga tudi izmenjavo dobrih praks med nacionalnimi zbornicami, redne razprave med posameznimi ministri in specializiranimi odbori v nacionalnih parlamentih pred in po zasedanjih Sveta in Evropskega sveta ter redna srečanja med člani nacionalnih parlamentov, komisarji in poslanci Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | meni, da si je treba skrbno prizadevati, da bi se izognili čezmernemu prenašanju zakonodaje EU v državah članicah in da imajo nacionalni parlamenti pri tem ključno vlogo; hkrati opominja, da to ne posega v pravico držav članic, da določijo na primer višje socialne in okoljske standarde na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opominja, da je treba odločitve sprejemati v skladu z ustavnimi pristojnostmi in ob upoštevanju jasne razmejitve med ustreznimi pristojnostmi nacionalnih in evropskih organov za sprejemanje odločitev, obenem pa spodbujati okrepljeni in politični dialog z nacionalnimi parlamenti ter priznati jasno potrebo po okrepitvi sodelovanja v parlamentu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | izjavlja, da bi morali biti Evropski parlament in nacionalni parlamenti bolje vključeni v evropski semester in priporoča, naj se proračunski časovni razporedi na nacionalni in evropski ravni bolje usklajujejo skozi ves postopek, da bi spodbudili učinkovitejšo uporabo tega instrumenta; poleg tega opozarja, da bi lahko uskladitev evropskega semestra z dnevnimi redi nacionalnih parlamentov dodatno prispevala k usklajevanju ekonomskih politik, obenem pa poudarja, da takšna uskladitev ne sme ne upoštevati pristojnosti samoupravljanja in posebnih poslovnikov vsakega parlamentarnega doma; |
| --- | --- |

7.

| 8. | predlaga uvedbo nacionalnega obdobja za proračunski dialog, v katerem bi lahko nacionalni parlamenti pripravili evropski semester, tako da bi svojim vladam podelili pooblastilo na področju odnosov s Komisijo in Svetom; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da je bilo na zadnjem plenarnem zasedanju Konference odborov za evropske zadeve (v nadaljevanju: konferenca COSAC) v Talinu ugotovljeno, da se večina nacionalnih parlamentov bodisi redno bodisi priložnostno dejavno udeležuje plenarnih zasedanj, na katerih razpravljajo o zadevah EU, in da več plenarnih razprav o zadevah EU povečuje prepoznavnost Unije, državljanom pa daje priložnost, da se bolje seznanijo z agendo EU in stališči političnih strank o teh vprašanjih; |
| --- | --- |

9.

Oblikovanje evropskega javnega prostora

| 10. | ugotavlja, da bi se z uskladitvijo različnih političnih stališč v državah članicah lahko okrepile in razširile medsektorske razprave na evropski ravni; zato priporoča, naj nacionalne parlamentarne delegacije, ki delujejo pri evropskih institucijah, odražajo politično raznolikost; v zvezi s tem poudarja pomen načela sorazmerne zastopanosti članov iz različnih političnih strank; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ugotavlja, da bi morala biti zavezujoča volja parlamentarne večine izražena v mnenjih nacionalnih parlamentov v okviru sistema zgodnjega opozarjanja kot zunaj njega; vendar pa podpira zamisel, da bi imele nacionalne parlamentarne politične manjšine možnost, da izrazijo ločena odklonilna stališča, ki bi jih lahko potem vključili v priloge; meni, da bi morala biti ta mnenja izdana ob doslednem spoštovanju načela sorazmernosti in v skladu s poslovnikom vsake nacionalne parlamentarne zbornice; |
| --- | --- |

11.

| 12. | je seznanjen z nedavnim pozivom k pripravi vrste demokratičnih konvencij po vsej Evropi; v zvezi s tem meni, da bi ustanovitev letnega evropskega tedna omogočila poslancem Evropskega parlamenta in komisarjem, zlasti podpredsednikom, pristojnim za grozde, da bi v vseh nacionalnih parlamentarnih skupščinah razpravljali o evropski agendi in jo pojasnjevali, skupaj s poslanci in predstavniki civilne družbe; predlaga pregled lastnega poslovnika za potrditev pobude, in spodbuja nacionalne parlamente, naj storijo enako; poleg tega verjame, da bi lahko srečanja med nacionalnimi in evropskimi političnimi skupinami v okviru medparlamentarnega sodelovanja EU prinesla dodano vrednost v obliki pristne evropske politične razprave; |
| --- | --- |

12.

Podpiranje reforme sistema zgodnjega opozarjanja

| 13. | poudarja, da se sistem zgodnjega opozarjanja od začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe le redko uporablja, in meni, da bi ga bilo mogoče prenoviti v okviru sedanjega ustavnega okvira; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ugotavlja, da primeri, kot je bila uporaba postopka „rumenega kartona“ proti predlogu Komisije o reviziji direktive o napotitvi delavcev leta 2016, kažejo, da je sistem zgodnjega opozarjanja delujoč; poudarja, da lahko omejena uporaba postopka „rumenega kartona“ pomeni, da se v EU spoštuje načelo subsidiarnosti; zato meni, da postopkovne pomanjkljivosti sistema zgodnjega opozarjanja ne bi smele šteti za dokončen dokaz o neupoštevanju subsidiarnosti; opozarja, da lahko nacionalni parlamenti posredujejo in preučijo vprašanje skladnosti z načelom subsidiarnosti, preden Komisija predstavi zakonodajni predlog v obliki zelene ali bele knjige ali letne predstavitve delovnega programa Komisije; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opozarja, da mora Komisija v zvezi z vsako novo zakonodajno pobudo preučiti, ali ima EU pravico do ukrepanja in ali je tak ukrep upravičen; vendar poudarja, da predhodne izkušnje kažejo, da je včasih težko in težavno potegniti ločnico med politično razsežnostjo načela subsidiarnosti in pravno razsežnostjo načela sorazmernosti; zato poziva Komisijo, naj v svojih odgovorih na obrazložena mnenja, ki so bila izdana v okviru sistema zgodnjega opozarjanja ali zunaj njega, obravnava tudi sorazmernost in poleg svoje razlage načela subsidiarnosti po potrebi obravnava tudi morebitne pomisleke glede predlaganih možnosti politike; |
| --- | --- |

15.

| 16. | priznava zahtevo nekaterih nacionalnih parlamentov za podaljšanje osemtedenskega roka, v katerem lahko predložijo obrazloženo mnenje v skladu s členom 3 Protokola št. 1; vendar poudarja, da sedanji okvir iz Pogodb ne predvideva takšne razširitve; zato meni, da bi morala Komisija uporabiti obdobje za tehnično obveščanje v okviru sistema zgodnjega opozarjanja, da bi zagotovila dodatni čas med datumom, ko nacionalne parlamentarne zbornice tehnično prejmejo osnutke zakonodajnih aktov, in datumom, ko se začne osemtedensko obdobje; v zvezi s tem opozarja, da je Komisija leta 2009 začela izvajati drugačne praktične ureditve delovanja mehanizma za preverjanje subsidiarnosti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | je seznanjen z zahtevo nekaterih nacionalnih parlamentov za podaljšanje osemtedenskega roka, v katerem lahko predložijo obrazloženo mnenje v skladu s členom 6 Protokola št. 2; |
| --- | --- |

17.

| 18. | predlaga v skladu s političnim dialogom, ki ga je Komisija začela leta 2016, polno uporabo sistema, po katerem lahko nacionalni parlamenti Komisiji predložijo konstruktivne predloge z namenom, da bi pozitivno vplivali na evropsko razpravo in na pristojnost Komisija za dajanje pobud; v zvezi s tem predlaga, da bi lahko imela Komisija diskrecijsko pravico, da upošteva take predloge ali izda uradni odgovor, v katerem poudari, zakaj tega ni storila; poudarja, da tak postopek ne more vključevati pravice do pobude ali pravice do umika ali spremembe zakonodaje, saj bi sicer omajal metodo Unije ter porazdelitev pristojnosti med nacionalno in evropsko ravnjo, s tem pa kršil Pogodbi; medtem priporoča, da se v primeru prihodnje spremembe Pogodb pravica do zakonodajne pobude podeli Evropskemu parlamentu kot neposrednemu predstavniku državljanov EU; |
| --- | --- |

18.

Izvajanje pravice do obveščenosti

| 19. | ponovno potrjuje, da člen 12 PEU in Protokol št. 1 dajeta nacionalnim parlamentom pravico, da prejemajo informacije neposredno od evropskih institucij; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja, da bi lahko nacionalni parlamenti bolje obvladovali informacije, ki jih prejemajo v skladu s sistemom zgodnjega opozarjanja ali na podlagi pravice do obveščenosti, če bi imela platforma IPEX vlogo agore ali foruma za stalni dialog med nacionalnimi parlamenti ter med nacionalnimi parlamenti in evropskimi institucijami; zato spodbuja uporabo platforme za okrepitev političnega dialoga; priporoča, naj nacionalni parlamenti platformo IPEX uporabijo pravočasno, da bi zagotovili zgodnji začetek nacionalnega mehanizma pregleda; priporoča uporabo platforme IPEX kot kanala za sistematično izmenjavo informacij in zgodnje opozarjanje na pomisleke glede subsidiarnosti; vidi možnosti za razvoj platforme IPEX kot glavnega kanala za komunikacijo in prenos ustreznih dokumentov iz institucij EU v nacionalne parlamente in obratno, ter se v zvezi s tem zavezuje, da bo upravam parlamentarnih domov zagotavljal pomoč pri uporabi platforme; poleg tega spodbuja pogostejšo izmenjavo uradnikov institucij in političnih skupin med Evropskim parlamentom in nacionalnimi parlamenti; |
| --- | --- |

20.

Načrtovanje boljšega medinstitucionalnega sodelovanja

| 21. | je seznanjen z obstoječim sodelovanjem med Evropskim parlamentom in nacionalnimi parlamenti v konferenci COSAC, v medparlamentarni konferenci o skupni zunanji in varnostni politiki (CFSP-IPC) in v okviru člena 13 Pogodbe o stabilnosti, usklajevanju in upravljanju v ekonomski in monetarni uniji (PSUU); poudarja, da bi bilo treba takšno sodelovanje razvijati na podlagi načel soglasja, izmenjave informacij in posvetovanja, da bi nacionalni parlamenti izvajali pregled nad svojimi vladami in upravami; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ponovno poudarja, da bi bilo treba poenostaviti in uskladiti sedanji okvir odnosov med Unijo in nacionalnimi parlamenti, da bi postal učinkovitejši in uspešnejši; v zvezi s tem poziva k pregledu sodelovanja med Unijo in njenimi nacionalnimi parlamenti na obstoječih platformah in forumih, da bi te odnose okrepili in jih prilagodili trenutnim potrebam; vendar vztraja pri jasni razmejitvi pristojnosti za odločanje med nacionalnimi parlamenti in Evropskim parlamentom, pri čemer bi morali nacionalni parlamenti opravljati svojo evropsko funkcijo na podlagi svojih nacionalnih ustav, predvsem prek nadzora svojih nacionalnih vlad kot članic Evropskega sveta in Sveta, ki je raven, kjer imajo najboljši položaj za spremljanje evropskega zakonodajnega procesa; zato zaradi preglednosti, odgovornosti in zmožnosti ukrepanja zavrača ustanovitev skupnih parlamentarnih organov odločanja; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da bi bila okrepitev političnega in tehničnega dialoga med parlamentarnimi odbori na nacionalni in evropski ravni zelo produktiven korak k polnemu medparlamentarnemu sodelovanju; razmišlja o možnosti dodelitve dodatnih sredstev za dosego tega cilja in uporabi videokonferenc, kadar je to mogoče; |
| --- | --- |

23.

| 24. | priznava pomen medparlamentarnih sej odborov iz členov 9 in 10 Protokola št. 1; meni, da bi bilo mogoče doseči boljše medinstitucionalno sodelovanje, če bi poslanci Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov namenili medparlamentarnim sejam odborov večji pomen in bi bili pripravljeni na tesnejše sodelovanje; |
| --- | --- |

24.

| 25. | priporoča, da se nacionalni parlamenti polno vključijo v nadaljnji razvoj skupne varnostne in obrambne politike; meni, da bi bilo treba takšno vključevanje spodbujati v tesnem sodelovanju z Evropskim parlamentom in ob polnem spoštovanju določb nacionalnih ustav glede varnostnih in obrambnih politik, vključno prek skupnih medparlamentarnih srečanj med predstavniki nacionalnih parlamentov in poslanci Evropskega parlamenta ter prek političnega dialoga med odborom za varnost in obrambo v Evropskem parlamentu, ki ima polna pooblastila, in ustreznimi nacionalnimi parlamentarnimi odbori; je seznanjen z možnostjo, da bi lahko nevtralne države članice EU opravljale konstruktiven pregled na tem področju; |
| --- | --- |

25.

| 26. | meni, da bi bila za okrepljen politični in zakonodajni dialog med nacionalnimi parlamenti in z njimi potrebna skladnost s cilji, določenimi v medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje; |
| --- | --- |

26.

o

o o

| 27. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

27.

---

(1)  UL C 200, 30.6.1997, str. 153.

(2)  UL C 284 E, 21.11.2002, str. 322.

(3)  UL C 212 E, 5.8.2010, str. 94.

(4)  UL C 443, 22.12.2017, str. 40.

(5)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0049.

(6)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0050.

(7)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0048.

(8)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0421.

---

| 18.11.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 390/128 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 390/128

---

P8_TA(2018)0187

Letno poročilo o politiki konkurence

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. aprila 2018 o letnem poročilu o politiki konkurence (2017/2191(INI))

(2019/C 390/19)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti členov 39, 42, od 101 do 109 ter 174 Pogodbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti členov 39, 42, od 101 do 109 ter 174 Pogodbe,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 31. maja 2017 o politiki konkurence za leto 2016 (COM(2017)0285) ter objavljenega delovnega dokumenta služb Komisije z istega dne (SWD(2017)0175), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 31. maja 2017 o politiki konkurence za leto 2016 (COM(2017)0285) ter objavljenega delovnega dokumenta služb Komisije z istega dne (SWD(2017)0175),

| — | ob upoštevanju Uredbe Komisije (EU) št. 651/2014 z dne 17. junija 2014 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive z notranjim trgom pri uporabi členov 107 in 108 Pogodbe (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Komisije (EU) št. 651/2014 z dne 17. junija 2014 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive z notranjim trgom pri uporabi členov 107 in 108 Pogodbe (1),

| — | ob upoštevanju bele knjige Komisije z dne 9. julija 2014 z naslovom Za učinkovitejši nadzor EU nad združitvami (COM(2014)0449), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju bele knjige Komisije z dne 9. julija 2014 z naslovom Za učinkovitejši nadzor EU nad združitvami (COM(2014)0449),

| — | ob upoštevanju Uredbe Komisije (EU) št. 2017/1084 z dne 14. junija 2017 o spremembi Uredbe (EU) št. 651/2014, kar zadeva pomoč za pristaniško in letališko infrastrukturo, pragove za priglasitev za pomoč za kulturo in ohranjanje kulturne dediščine in pomoč za športno in večnamensko rekreacijsko infrastrukturo ter sheme regionalne pomoči za tekoče poslovanje za najbolj oddaljene regije, in o spremembi Uredbe (EU) št. 702/2014, kar zadeva izračun upravičenih stroškov (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Komisije (EU) št. 2017/1084 z dne 14. junija 2017 o spremembi Uredbe (EU) št. 651/2014, kar zadeva pomoč za pristaniško in letališko infrastrukturo, pragove za priglasitev za pomoč za kulturo in ohranjanje kulturne dediščine in pomoč za športno in večnamensko rekreacijsko infrastrukturo ter sheme regionalne pomoči za tekoče poslovanje za najbolj oddaljene regije, in o spremembi Uredbe (EU) št. 702/2014, kar zadeva izračun upravičenih stroškov (2),

| — | ob upoštevanju predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta o krepitvi vloge organov za konkurenco v državah članicah, da bodo učinkoviteje izvajali pravila konkurence in zagotavljali pravilno delovanje notranjega trga (COM(2017)0142), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta o krepitvi vloge organov za konkurenco v državah članicah, da bodo učinkoviteje izvajali pravila konkurence in zagotavljali pravilno delovanje notranjega trga (COM(2017)0142),

| — | ob upoštevanju obvestila Komisije z dne 19. julija 2016 o pojmu državne pomoči po členu 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obvestila Komisije z dne 19. julija 2016 o pojmu državne pomoči po členu 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. februarja 2014 o sporazumih EU o sodelovanju na področju izvrševanja politike konkurence – pot naprej (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. februarja 2014 o sporazumih EU o sodelovanju na področju izvrševanja politike konkurence – pot naprej (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. februarja 2016 o posebnem položaju otokov (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. februarja 2016 o posebnem položaju otokov (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. novembra 2016 o zeleni knjigi o maloprodajnih finančnih storitvah (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. novembra 2016 o zeleni knjigi o maloprodajnih finančnih storitvah (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. februarja 2017 o letnem poročilu o politiki konkurence EU (7) in svojih resolucij iz prejšnjih let na to temo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. februarja 2017 o letnem poročilu o politiki konkurence EU (7) in svojih resolucij iz prejšnjih let na to temo,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. novembra 2017 o akcijskem načrtu o maloprodajnih finančnih storitvah (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. novembra 2017 o akcijskem načrtu o maloprodajnih finančnih storitvah (8),

| — | ob upoštevanju ustreznih pravil, smernic, sklepov, resolucij, sporočil in dokumentov Komisije na področju konkurence, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustreznih pravil, smernic, sklepov, resolucij, sporočil in dokumentov Komisije na področju konkurence,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o poročilu o politiki konkurence za leto 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o poročilu o politiki konkurence za leto 2016,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (9),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenj Odbora za mednarodno trgovino, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A8-0049/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenj Odbora za mednarodno trgovino, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A8-0049/2018),

| 1. | pozdravlja poročilo Komisije z dne 31. maja 2017 o politiki konkurence za leto 2016, ki kaže, da so v poštenem konkurenčnem okolju naložbe in inovacije ključne za prihodnost Evrope; |
| --- | --- |

1.

| 2. | močno podpira neodvisnost Komisije in nacionalnih organov za konkurenco pri njihovi nalogi oblikovanja in učinkovitega izvrševanja pravil EU o konkurenci v korist vseh državljanov EU in podjetij, ki delujejo v Uniji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja in nadalje spodbuja prizadevanja Komisije, da poleg strukturnega dialoga s komisarko za konkurenco Margrethe Vestager ohranja redne stike s člani pristojnega odbora Parlamenta in njegovo delovno skupino za konkurenco; je prepričan, da je letno poročilo Komisije o politiki konkurence ključna dejavnost v smislu demokratičnega nadzora, in pozdravlja povratne informacije Komisije o vseh posebnih zahtevah, ki jih sprejme Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisijo, naj zagotovi redne informacije o pripravljanju in izvajanju zakonodaje EU, mednarodnih sporazumov ter drugega mehkega prava o politiki konkurence in njihovo izmenjavo s Parlamentom, kot je določeno v medinstitucionalnem sporazumu med Komisijo in Parlamentom; ugotavlja, da zagotavljanje in izmenjava informacij sedaj nista zadovoljiva, na primer pri postopku posvetovanja o sporazumu med EU in Kanado o izmenjavi informacij v konkurenčnih postopkih; poziva Svet, naj čim prej ratificira sporazum med EU in Kanado; namerava spodbujati redne izmenjave mnenj v pristojnem odboru z Evropsko mrežo za konkurenco (ECN) in nacionalnimi organi za konkurenco; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisijo, naj spremlja izvajanje zakonodaje, povezane z uresničitvijo enotnega trga, na primer v energetskem (vključno s samoporabo) in prometnem sektorju, digitalnega trga in trga maloprodajnih finančnih storitev, da bi se izboljšalo izvrševanje pravil EU o konkurenci in doseglo dosledno izvajanje v državah članicah; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ugotavlja, da je tako v energetskem kot v prometnem sektorju državna pomoč včasih nujna za zagotavljanje potrebne infrastrukture in oskrbe, zlasti v Evropi, kjer poteka prehod na čistejše in podnebju prijaznejše prometne sisteme in oskrbo z energijo; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ugotavlja, da je državna pomoč včasih nujna za zagotavljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, tudi na področju energije, prometa in telekomunikacij; poudarja, da je državna pomoč pogosto najboljše orodje politike za zagotavljanje storitev, nujnih za podpiranje odročnih, oddaljenih in obrobnih regij ter otokov v Uniji; |
| --- | --- |

7.

| 8. | meni, da je treba zagotoviti konkurenco, kar zajema tudi možnost čezmejne uporabe storitev znotraj evropskega trga finančnih storitev, vključno z zavarovanjem; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da je povezljivost obrobnih regij in otokov nujna za ohranjanje in višanje sprejemljivih ravni gospodarske in socialne pobude z ohranjanjem pomembnih poslovnih povezav; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da je dostop do gotovine prek bankomatov bistvena storitev, ki mora biti na voljo brez diskriminatornih, protikonkurenčnih ali nepoštenih praks in katere stroški zato ne smejo biti previsoki; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja nadaljnja prizadevanja GD za konkurenco v letu 2016 pri oblikovanju stabilne in uravnotežene strukture zaposlenih; poleg tega pozdravlja izboljšave pri upravljanju človeških virov v GD za konkurenco in to, da je fluktuacija osebja sedaj na najnižji ravni, odkar se je začela beležiti (s 13,9 % v letu 2015 na 10,8 % v letu 2016 (10)); poziva Komisijo, naj prerazporedi ustrezne finančne in človeške vire za GD za konkurenco in zagotovi stabilna finančna sredstva za posodobitev elektronskih in informacijskih orodij tega direktorata, da bi tako obvladali vse večje delovne obremenitve in tehnološki napredek; znova poziva k strogi ločitvi služb, ki pripravljajo smernice, od tistih, ki so odgovorne za njihovo uporabo; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja napredek, ki ga je GD za konkurenco dosegel na področju enakih možnosti, vključno s 36-odstotno zastopanostjo žensk na srednji vodstveni ravni; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ponovno poudarja, da ima korupcija pri javnih naročilih resne posledice za evropsko konkurenčnost v obliki izkrivljanja trga; ponavlja, da sodijo javna naročila med tiste dejavnosti vlade, ki so najbolj dovzetne za korupcijo; poudarja, da je tveganje za korupcijo v nekaterih državah članicah večje pri javnih naročilih, ki jih financira EU, kot pri tistih, ki jih financira država; poziva Komisijo, naj si še naprej prizadeva za preprečevanje zlorabe sredstev EU in spodbuja odgovorno ravnanje pri javnih naročilih; poleg tega pozdravlja ustanovitev Evropskega javnega tožilstva; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ugotavlja, da v pravilih EU ni določen ciljni časovni okvir za protimonopolne preiskave, kar pomeni, da so zaradi tega odločitve včasih sprejete prepozno, ko so konkurenčna podjetja že morala zapustiti trg; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisijo, naj sprejme okvirne smernice za skrajšanje trajanja protimonopolnih preiskav in tudi postopkov v zvezi z zlorabo prevladujočega položaja na trgu, da bi se preprečila negotovost ali pretirano breme za podjetja in ustvarilo konkurenčno okolje, ki potrošnikom prinaša koristi; opozarja, da bi daljši in fleksibilnejši časovni okviri morali biti dopustni le v zapletenih primerih, kjer bi se preiskave razširile na druga podjetja; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da mora biti hitrost preiskav sicer primerna, da se ustrezno ohranijo pravice do obrambe ter kakovost preiskav, vendar pa bi okvirni časovni okviri lahko pomagali protimonopolnim organom učinkoviteje izkoriščati njihove vire; ugotavlja, da bi se za pospešitev večjih protimonopolnih preiskav Komisija in deležniki lahko bolj posluževali racionaliziranih protimonopolnih postopkov in izboljšali dostop do ustreznih dokumentov; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ugotavlja, da se večina odločitev o protimonopolnih vprašanjih sprejme na nacionalni ravni; zato poziva Komisijo, naj s podporo Evropske mreže za konkurenco spremlja globalno usklajenost in neodvisnost politike konkurence in njeno izvrševanje na notranjem trgu, pri čemer naj upošteva načeli subsidiarnosti in sorazmernosti; poudarja, da je neodvisnost nacionalnih organov za konkurenco izjemno pomembna, zato pozdravlja predlog Komisije o novi Evropski mreži za konkurenco (ECN +) z namenom okrepiti zmožnosti teh organov za zagotavljanje učinkovitejšega izvrševanja konkurenčnega prava EU; |
| --- | --- |

17.

| 18. | meni, da bi morala Komisija preveriti, ali imajo nacionalni organi za konkurenco ustrezne finančne, človeške in tehnične vire za opravljanje svojega dela v popolni neodvisnosti, in ali je izvolitev ali imenovanje direktorjev in višjega vodstva pregledna in ni pod političnim vplivom; poudarja, da je samostojnost teh organov, tudi v proračunskem smislu, bistvena za zagotovitev učinkovitega izvajanja konkurenčnega prava EU; poziva države članice, naj zagotovijo, da nacionalni organi za konkurenco javno objavljajo letna poročila, v katera vključijo statistične podatke in utemeljen povzetek dejavnosti, in poziva Komisijo, naj Parlamentu predloži letna poročila o teh ključnih vprašanjih; meni, da morajo imeti nacionalni organi za konkurenco vzpostavljene postopke za zagotovitev, da njihovo osebje in direktorji v razumnem obdobju po prenehanju delovnega razmerja ne zasedejo delovnih mest, ki bi lahko pomenila navzkrižje interesov v zvezi z zadevami, s katerimi so se ukvarjali pri nacionalnem organu za konkurenco; poudarja pomen Evropske mreže za konkurenco, ki zagotavlja platformo za redne izmenjave med Komisijo in nacionalnimi organi za konkurenco, da se zagotovi učinkovita in dosledna uporaba pravil o konkurenci; poziva Komisijo, naj upošteva mnenje nacionalnih organov za konkurenco; |
| --- | --- |

18.

| 19. | meni, da bi bila študija o poznavanju in razumevanju pravil EU o konkurenci in določb EU o državni pomoči podjetij, posebej malih in srednjih podjetij, lahko koristna za krepitev izvajanja pravil EU o konkurenci, hkrati pa bi nudila koristne smernice; |
| --- | --- |

19.

| 20. | meni, da so lahko začasni ukrepi, še posebej v digitalnem gospodarstvu, pomembno orodje za zagotavljanje, da v času preiskave preiskovana kršitev ne povzroči resne in nepopravljive škode; poziva Komisijo, naj preuči razpoložljive možnosti, da bi pri organih za konkurenco pospešila postopek za uporabo členov 101 in 102 PDEU ali poenostavila sprejetje začasnih ukrepov; poziva Komisijo, naj v zvezi s tem izvede študijo in rezultate predstavi Evropskemu parlamentu in Svetu ter po potrebi predloži zakonodajni predlog; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisijo, naj v okviru morebitne reforme uredbe o združitvah natančno preuči, ali se pri sedanji ocenjevalni praksi dovolj upošteva posebnosti digitalnih trgov; meni, da bi lahko bila potrebna prilagoditev meril za upravičenost za oceno združitev v digitalnem gospodarstvu; nadalje poudarja, da bi bilo treba neodvisnost nacionalnih organov za konkurenco zagotoviti ne samo pri uporabi členov 101 in 102 PDEU, ampak tudi pri izvajanju evropskih pravil o nadzoru nad združitvami; zato poudarja potrebo po enakovrednih pravilih na tem področju na ravni EU; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pozdravlja stalna prizadevanja Komisije za razjasnitev različnih vidikov opredelitve državne pomoči, ki jih dokazuje z obvestilom o pojmu državne pomoči iz člena 107(1) PDEU, ki predstavlja pomemben gradnik pobude za posodobitev področja državne pomoči; posebej izpostavlja prizadevanja Komisije za razjasnitev pojmov podjetja in gospodarske dejavnosti; vendar ugotavlja, da je zlasti pri socialnih zadevah še vedno težko ločevati med gospodarskimi in negospodarskimi dejavnostmi; izpostavlja tudi, da je za zagotavljanje, da se ustanovne pogodbe ustrezno razlagajo, pristojno Evropsko sodišče; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ponavlja, da je poštena davčna konkurenca pomembna za celovitost notranjega trga in da bi morali za enakovredno konkuriranje vsi subjekti na trgu, tudi digitalna podjetja, pošteno plačati svoj delež davkov tam, kjer ustvarijo dobiček; pozdravlja temeljite preiskave Komisije na tem področju ter poudarja, da je treba za preprečevanje davčnih goljufij in agresivnega davčnega načrtovanja zagotoviti enake konkurenčne pogoje na enotnem trgu ter konsolidirati trdne javne proračune; poudarja, da se pravila o državni pomoči uporabljajo tudi za oprostitve davka in da je nujno treba odpraviti izkrivljajoče protikonkurenčne prakse, kot so selektivne davčne ugodnosti; poziva države članice, naj Komisiji zagotovijo dostop do vseh informacij, izmenjanih med nacionalnimi davčnimi organi, da bi ocenili združljivost njihovih davčnih stališč in sporazumov s pravili EU o konkurenci; |
| --- | --- |

23.

| 24. | izraža zaskrbljenost zaradi neukrepanja organov za konkurenco proti retroaktivni odpravi programov podpore za energijo iz obnovljivih virov; poudarja, da se je zaradi tega neukrepanja konkurenca dodatno izkrivila, saj so mednarodni vlagatelji lahko dobili odškodnino, lokalni pa ne; poziva Komisijo, naj preišče učinke izkrivljanja, ki jih imajo obstoječa plačila za zmogljivost in plačila v zvezi z jedrskim moratorijem na trge z električno energijo; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva k pregledu smernic o državni pomoči za obdavčevanje ter vanje poleg davčnih stališč in oblikovanja transfernih cen vključi še druge primere nepoštene konkurence; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja, da so potrebne preproste in pregledne davčne politike in ureditve; |
| --- | --- |

26.

| 27. | močno podpira sklep Komisije glede nezakonitih davčnih ugodnosti, odobrenih podjetju Amazon, in njene prejšnje pomembne sklepe glede nezakonitih selektivnih davčnih ugodnosti ter poudarja, da je pravočasna izterjava nezakonite pomoči bistvenega pomena; ugotavlja, da je Luksemburg napovedal, da bo izpodbijal sklep o primeru Amazon, tako kot je Irska izpodbijala sklep o primeru Apple; poziva Komisijo, naj še naprej spremlja razmere v vseh državah članicah in sprejme sklepe zoper vsakršno nezakonito državno pomoč v vseh podobnih primerih in s tem zagotovi enako obravnavo ter ponovno vzpostavi enake konkurenčne pogoje; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja, da je treba obdavčiti digitalna podjetja v skladu z njihovo dejansko dejavnostjo v državah članicah, in sicer tako, da se zajamejo njihovi prihodki, doseženi prek digitalnih platform, s čimer bi preprečili slabši konkurenčni položaj za podjetja, ki poslujejo s stalno fizično prisotnostjo; |
| --- | --- |

28.

| 29. | meni, da lahko davčno načrtovanje ovira pošteno konkurenco na notranjem trgu, saj so novi udeleženci ter mala in srednja podjetja, ki poslujejo samo v eni državi, v slabšem položaju v primerjavi z multinacionalnimi podjetji, ki lahko preusmerjajo svoje dobičke ali izvajajo druge oblike agresivnega davčnega načrtovanja z vrsto odločitev in instrumentov, ki so na voljo izključno njim; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da multinacionalnim podjetjem po plačilu davkov zaradi nižjih davčnih obveznosti ostane večji dobiček, kar zanje na enotnem trgu ustvarja neenake konkurenčne pogoje v primerjavi s tekmeci, ki nimajo dostopa do agresivnega davčnega načrtovanja ter ohranjajo povezavo med državo, kjer ustvarjajo dobiček, in državo, v kateri so obdavčeni; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva Komisijo, naj začne pogajanja z vsemi državami in ozemlji, ki imajo dober dostop do skupnega trga in nimajo učinkovitega nadzora nad državno pomočjo, ki bi preprečeval nepošteno davčno konkurenco; |
| --- | --- |

30.

| 31. | je seznanjen z možnostjo uporabe javnih sredstev za reševanje bank, ki so pomembne za določeno regijo; poziva Komisijo, naj pojasni, pod katerimi pogoji se ta možnost lahko uporabi, zlasti v zvezi s pravili EU o državni pomoči in o reševanju s sredstvi upnikov; meni, da je sedanji pravni okvir nejasen in poziva Komisijo, naj ga izboljša; |
| --- | --- |

31.

| 32. | opozarja, da bi bilo treba sisteme zajamčenih vlog za preprečitev propada kreditne institucije v skladu z direktivo o sistemih zajamčenih vlog izvajati v jasno določenem okviru in pri tem v vsakem primeru spoštovati pravila o državni pomoči; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva Komisijo, naj enkrat letno oceni, ali so zahteve za uporabo člena 107(3)(b) PDEU v finančnem sektorju še vedno izpolnjene; |
| --- | --- |

33.

| 34. | meni, da se je po finančni krizi v nekaterih državah članicah in regijah povečala koncentracija v bančnem sektorju, v nekaterih primerih pa so jo spodbujali evropski in nacionalni nadzorni organi; poziva Komisijo, naj spremlja ta pojav in opravi študijo po posameznih evropskih državah ter preuči njegov učinek na konkurenco; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pozdravlja zaveze komisarke Vestager na strukturiranem dialogu z Odborom za ekonomske in monetarne zadeve 21. novembra 2017, da bo preučila morebitno izkrivljanje konkurence, ki ga povzroča program Evropske centralne banke za nakup vrednostnih papirjev podjetniškega sektorja, in sporočila kvalitativne ugotovitve; v zvezi s tem poudarja, da je koncept selektivnosti pri državni pomoči bistveno merilo, ki ga je treba temeljito preiskati; v zvezi s tem opozarja na člen 4(3) Pogodbe o Evropski uniji, ki vsebuje t. i. načelo zvestobe; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva Komisijo, naj pozorno spremlja dejavnosti v sektorju bančništva na drobno in sektorju finančnih storitev, da bi zaznala morebitne kršitve protimonopolnih pravil in kartelsko delovanje, ter pri izvrševanju protimonopolnih pravil EU tesno sodeluje z nacionalnimi organi za konkurenco; |
| --- | --- |

36.

| 37. | meni, da je treba pri reševanju bodočih bančnih kriz zagotoviti strogo in nepristransko spoštovanje pravil o državni pomoči, tako da so davkoplačevalci zaščiteni pred bremenom reševanja bank; |
| --- | --- |

37.

| 38. | podpira ugotovitev v okviru preiskave sektorja elektronskega trgovanja, ki jo je izvedla Komisija, da lahko čezmejno elektronsko trgovanje prispeva k nadaljnjemu povezovanju enotnega trga, prinaša konkurenčne prednosti za podjetja in večjo izbiro za potrošnike, vendar geografsko blokiranje še vedno predstavlja znatno oviro na tem področju; ponovno poudarja, da bi v nekaterih okoliščinah to utegnilo biti v nasprotju s členom 101; pozdravlja zavezanost Komisije, da se bo osredotočila na izvrševanje pravil EU o konkurenci, ki so bila oblikovana ali so se bolj razširila zaradi pojava digitalnega gospodarstva in njegovega vse večjega pomena; prav tako pozdravlja njeno namero, da razširi dialog z nacionalnimi organi za konkurenco, da bi se zagotovila dosledna uporaba pravil EU o konkurenci v zvezi s praksami elektronskega trgovanja; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva glavnega pogajalca EU o brexitu, naj v sodelovanju s komisarko Vestager čim prej odpre pošteno in pregledno razpravo o prihodnosti odnosov med EU in Združenim kraljestvom na področju konkurence; |
| --- | --- |

39.

| 40. | meni, da brexit ne bi smel ogroziti preiskav (11) morebitnih kršitev evropskega prava o konkurenci s strani Združenega kraljestva in podjetij s sedežem v Združenem kraljestvu ter da bi morala biti vsaka končna odločitev, ki jo Komisija sprejme po 29. marcu 2019, kljub izstopu zavezujoča; |
| --- | --- |

40.

| 41. | je seznanjen z obvestilom Komisije o nasprotovanju in njeno predhodno ugotovitvijo, da je Google zlorabil prevladujoč položaj na trgu iskalnikov tako, da je na nezakonit način dal prednost enemu od svojih proizvodov, storitvi za primerjavo cen; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo Google dejansko in nemudoma začel izvajati ta ukrep, da se prepreči nadaljnja zloraba prevladujočega položaja; poudarja, da mora Komisija opraviti poglobljeno analizo in spremljati, kako bi Googlov predlog deloval v praksi, da bi ponovno vzpostavili enake in ugodne pogoje za konkurenco in inovacije; ugotavlja, da pristop na podlagi dražbe morda ne bi mogel zagotoviti enake obravnave, če se ne izvede popolna strukturna ločitev med Googlovimi splošnimi in specializiranimi iskalnimi storitvami; vabi Komisijo in izvršnega direktorja Googla, naj se udeležita skupne javne obravnave Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov; meni, da bi morala vsa podjetja, tudi v digitalnem sektorju, sodelovati s Parlamentom, vključno z udeležbo na javnih predstavitvah; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva Komisijo, naj sprejme bolj ambiciozne ukrepe za odpravo nezakonitih ovir za spletno konkurenco, da bi zagotovili neovirano spletno nakupovanje potrošnikov EU pri prodajalcih, ki imajo sedež v drugi državi članici, hkrati pa ne bi ustvarili novih ovir zaradi obstoječih razlik v potrošniškem pravu; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva Komisijo, naj skrbno izvede in čim prej dokonča vse druge odprte protimonopolne preiskave, kot sta zadevi Android in AdSense, ter preiskave iskanja potovanj in lokalnega iskanja, kjer Google domnevno zlorablja prevladujoč položaj v škodo obstoječih in potencialnih konkurentov, ki jim preprečuje vstop in razvoj na tem trgu; poudarja, da se mora Komisija dobro pripraviti in opremiti za prvi primer masovnih podatkov, ki predstavlja približno 5.2 terabajta podatkov; v zvezi s tem poudarja, da še nikoli prej velika tehnološka podjetja niso uporabljala toliko osebnih podatkov in da se potrošniki pogosto ne zavedajo oziroma niso obveščeni o tem, v kolikšni meri se njihovi podatki uporabljajo, na primer za oblikovanje profilov ali ciljno usmerjeno oglaševanje; meni, da so digitalna podjetja posebej velik izziv za organe za konkurenco in davčne organe, zlasti v zvezi z algoritmi, umetno inteligenco ali vrednostjo podatkov; spodbuja Komisijo, naj razvije instrumente politike in izvrševanja za obravnavanje pojava digitalnih gospodarstev ter pri tem zagotovi, da ima na voljo popolno ekipo inženirjev s področja visokih tehnologij in strokovnjakov s področja najnovejših tehnologij za spremljanje in reševanje protikonkurenčnih zadev na področju digitalnega gospodarstva in gospodarstva platform; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poudarja, kako pomembne so trenutne preiskave v farmacevtskem sektorju, saj se kopičijo dokazi o izkrivljanju trga na tem področju, kar vključuje količinske omejitve, prikrojene cene in ovire glede razpoložljivosti generičnih zdravil; |
| --- | --- |

44.

| 45. | izraža zadovoljstvo, da je Komisija v informativnem listu z dne 6. oktobra 2017 potrdila izvedbo nenapovedanih inšpekcijskih pregledov v zvezi z dostopom konkurenčnih storitev do podatkov o bančnih računih; poziva Komisijo, naj bo glede tega vprašanja še naprej pozorna, zlasti po začetku veljavnosti regulativnih tehničnih standardov o močni avtentikaciji strank in varni komunikaciji; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pozdravlja preiskavo Komisije glede kartela podjetij v sektorju tovornih vozil in zaključke te preiskave; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva Komisijo, naj razjasni pravila državne pomoči za evropske in neevropske letalske prevoznike, da bi se vzpostavili enaki konkurenčni pogoji za njihovo delovanje tako na evropskih kot na neevropskih trgih; meni, da bi lahko bila pomoč za prestrukturiranje v nekaterih primerih izkrivljajoča; meni, da bi morala za vse letalske prevoznike, ki nudijo lete v EU in iz nje, ter nacionalne in nizkocenovne prevoznike veljati enaka pravila o konkurenci, hkrati pa bi bilo treba upoštevati položaj prevoznikov, ki s svojim delovanjem nimajo znatnega vpliva na trg; ugotavlja, da je Komisija odobrila Lufthansin prevzem hčerinske družbe Air Berlin, LGW, pod pogojem, da izpolni nekatere zaveze, s katerimi bi preprečili izkrivljanje konkurence; poziva Komisijo, naj srednjeročno oziroma dolgoročno spremlja razmere in obravnava vse protikonkurenčne prakse v letalski industriji, ki spodkopavajo zakonodajo o varstvu potrošnikov; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva Komisijo, naj preišče prevladujoči položaj nizkocenovnih letalskih prevoznikov na različnih letalskih povezavah v Evropi in vzorce določanja cen na omenjenih povezavah; opozarja, da do tega položaja pogosto pridejo z agresivnim, predatorskim ravnanjem na trgu, s katerim izrinejo konkurenco, na koncu pa obremenijo potrošnike z višjimi tarifami in cenami; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva Komisijo, naj skrbno oceni vse združitve letalskih prevoznikov v skladu s postopkom EU za nadzor nad združitvami, pri čemer naj oceni tudi vpliv teh združitev na konkurenco na trgu ter morebitno škodo za potrošnike, predvsem v obliki višjih cen in omejitev neposrednega dostopa do destinacij; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva Komisijo, naj dokončno vzpostavi enotno evropsko železniško območje, zagotovi popolno preglednost denarnih tokov med upravljavci infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu ter preveri, ali imajo države članice močne in neodvisne nacionalne protimonopolne regulatorje; |
| --- | --- |

50.

| 51. | je zaskrbljen zaradi protikonkurenčnih učinkov skupnega lastništva s strani velikih institucionalnih vlagateljev; meni, da ti vlagatelji z lastništvom znatnega dela delnic neposrednih konkurentov v istem sektorju, na primer letalskih prevoznikov, vzpostavijo neke vrste oligopol, ki ima negativne učinke za potrošnike in gospodarstvo kot celoto, saj omejuje konkurenco; poziva Komisijo, naj sprejme vse potrebne ukrepe za obravnavo morebitnih protikonkurenčnih učinkov skupnega lastništva; poleg tega poziva Komisijo, naj preišče področje skupnega lastništva in pripravi poročilo o njegovih učinkih na evropske trge, zlasti na cene in inovacije, ki naj ga predstavi Parlamentu; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pozdravlja revizijo Uredbe (ES) št. 868/2004 za zaščito pravične konkurence, zagotavljanje vzajemnosti in odpravo nepoštenih praks, vključno z domnevno državno pomočjo letalskim prevoznikom iz nekaterih tretjih držav, ter za obravnavo regulativnih vprašanj, kot so delovni pogoji, in okoljskih vprašanj; strinja se s Komisijo, da bi bilo najbolje sprejeti nov celovit pravni instrument, ki bi obravnaval izkrivljanje trga mednarodnega prevoza, spodbujanje sodelovanja Mednarodne organizacije civilnega letalstva glede konkurence pri regionalnih letalskih prevoznikih in pošteno konkurenco na osnovi sporazumov o zračnih prevozih; meni, da je preglednost klavzule o pošteni konkurenci bistvena prvina za zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev; meni, da bi morala ta uredba ali drugi ustrezni zakonodajni ukrepi preprečiti protikonkurenčno ravnanje pri distribuciji vozovnic, kot sta uvedba doplačil pri nekaterih letalskih prevoznikih in omejen dostop do informacij za potnike, ki vozovnice niso kupili neposredno pri njih; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ponovno poudarja, da letalstvo bistveno prispeva k povezljivosti EU, tako med samimi državami članicami kot s tretjimi državami, ima ključno vlogo pri povezovanju in konkurenčnosti EU in bistveno prispeva h gospodarski rasti in zaposlovanju; ugotavlja, da se splošna povezljivost EU v veliki meri zanaša na zračne storitve, ki jih opravljajo letalski prevozniki iz EU; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pozdravlja dejstvo, da je Komisija poenostavila pravila za javne naložbe v pristanišča in letališča, kulturo ter najbolj oddaljene regije; poudarja, da bi moralo financiranje letališč, ki se financirajo iz proračuna EU ali jih financira Evropska investicijska banka, ob upoštevanju potrebe po povezljivosti oddaljenih in obrobnih regij in v skladu z veljavnimi smernicami Komisije, temeljiti na pozitivni analizi stroškov in koristi ter srednje- in dolgoročni operativni in ekonomski izvedljivosti, da bi preprečili financiranje zapuščenih letališč v Evropi; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poudarja, da je pomembno zaščititi preglednost in nevtralnost informacij za letenje, da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje na trgu in posledično evropskim potrošnikom še naprej zagotavljali možnost, da se informirano odločajo; zato poziva Komisijo, naj ta načela upošteva pri pregledu kodeksa ravnanja o računalniških sistemih rezervacij in uredbe o zračnih prevozih; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poziva Komisijo, naj za uresničitev enotnega trga zagotovi pošteno konkurenco v prometnem sektorju, pri čemer naj upošteva javni interes in okoljske vidike ter varuje povezljivost otoških in obrobnih regij ostane; poziva Komisijo, naj spremlja primere javnih pristaniških in letaliških omrežij, ki se upravljajo v obliki monopola; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poudarja, da je za učinkovito izvajanje načel konkurenčnega prava v dobi globalizacije bistveno mednarodno sodelovanje; v zvezi s tem podpira stalno sodelovanje Komisije in nacionalnih organov za konkurenco v večstranskih forumih, kot je Mednarodna mreža za konkurenco, odbor za konkurenco pri Organizaciji za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD), Svetovna banka ter Konferenca OZN o trgovini in razvoju (UNCTAD); poziva Komisijo, naj v mednarodne trgovinske in naložbene sporazume vključi dele o konkurenci; poziva Komisijo, naj še naprej spodbuja zbliževanje instrumentov in praks politike konkurence, tudi prek dvostranskega sodelovanja s tretjimi državami, podobno kot pri sporazumu o sodelovanju druge generacije med EU in Švico iz leta 2013; pozdravlja začetek dialoga o nadzoru nad državno pomočjo med Komisijo in Kitajsko in pozorno spremlja sprejetje sistema pregledovanja za pošteno konkurenco na Kitajskem, katerega namen je zagotoviti, da državni ukrepi nimajo negativnega vpliva na vstop na trg in izstop z njega ter na prost pretok blaga; znova poziva komisarko Vestager, naj dejansko zagotovi, da Komisija redno obvešča pristojni odbor Parlamenta o svojih zunanjih dejavnosti na področju politike konkurence; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poudarja, da učinkovita konkurenca na evropskem notranjem trgu koristi predvsem potrošnikom; meni, da je mogoče s strogim in nepristranskim izvrševanjem politike konkurence znatno prispevati h ključnim političnim prednostnim nalogam, kot so bolj poglobljeni in pravičnejši notranji trg, povezani enotni digitalni trg ter povezana in podnebju prijazna energetska unija; ponavlja, da modeli politike konkurence, osnovani za tradicionalne trge, niso nujno primerni za digitalni trg, za katerega so značilni poslovni modeli, ki temeljijo na platformah, in večstranski trgi; |
| --- | --- |

58.

| 59. | opozarja, da bi enoten sklop predpisov za izračun osnove za davek od dohodkov pravnih oseb lahko odpravil nepošteno davčno konkurenco, kot je sklepanje davčnih dogovorov med nekaterimi multinacionalkami in državami članicami; je seznanjen s tem, da potekajo pogajanja o skupni konsolidirani osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb (CCCTB); |
| --- | --- |

59.

| 60. | se zaveda pomena ugodnega regulativnega okolja, da lahko letališča pritegnejo in spodbujajo zasebne naložbe; meni, da bi morala ocena direktive o letaliških pristojbinah s strani Komisije v povezavi z učinkovitim posvetovanjem z letalskimi prevozniki in letališči pomagati razjasniti, ali veljavne določbe učinkovito spodbujajo konkurenco in so v interesu evropskih potrošnikov ali so potrebne reforme; |
| --- | --- |

60.

| 61. | pozdravlja dejstvo, da je španska vlada pripravljena skleniti letalski sporazum med Španijo in Rusijo in tako omogočiti direktne lete med Barcelono in Tokiom; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poziva Komisijo, naj pregleda dvostranske letalske sporazume med državami članicami in tretjimi državami, da bi zagotovila pošteno konkurenco; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poziva Komisijo, naj razmisli o možnih učinkih brexita na letalski sektor in jih začne obravnavati, zlasti v zvezi s članstvom Združenega kraljestva v Evropskem sporazumu o skupnem letalstvu, saj bi Združeno kraljestvo lahko imelo omejen dostop do vseh destinacij v EU in obratno; |
| --- | --- |

63.

| 64. | meni, da se je treba za zagotavljanje enakih konkurenčnih pogojev za podjetja na notranjem trgu odločno boriti tudi proti socialnemu dampingu; |
| --- | --- |

64.

| 65. | poziva Komisijo, naj nadaljuje z obravnavo dolgoročnih učinkov prekinitve razprav o prihodnji zakonodaji v okviru letalske strategije EU; |
| --- | --- |

65.

| 66. | pozdravlja, da je Komisija opravila začetno oceno učinka in javno posvetovanje na temo verige preskrbe s hrano; želi izpostaviti, da je Evropski parlament že pozval Komisijo in nacionalne organe za varstvo konkurence, naj upoštevajo izražene pomisleke zaradi skupnega učinka, ki ga imata hitra koncentracija sektorja distribucije na nacionalni ravni ter oblikovanje zavezništev velikih distributerjev na evropski in mednarodni ravni, tako na začetek verige preskrbe s hrano kot na distributerje in potrošnike; meni, da se zaradi tega strukturnega razvoja pojavljajo pomisleki glede morebitnih strateških zavezništev, zmanjševanja konkurence in zmanjševanja manevrskega prostora za naložbe v inovacije v verigi preskrbe s hrano, pravilnega delovanja organizacij proizvajalcev, zlasti malih kmetov, in izbire sort, prilagojenih agroekološkim pogojem; poziva Komisijo, naj na ravni EU vzpostavi obvezujoč regulativni okvir za boj proti nepoštenim trgovinskim praksam, ki škodijo proizvajalcem, v prehranski verigi; |
| --- | --- |

66.

| 67. | pozdravlja poglobljeno preiskavo Komisije o združitvi Monsanto-Bayer; je zelo zaskrbljen zaradi dejstva, da bodo, če bo združitev Monsanta in Bayerja odobrena, tri podjetja (ChemChina-Syngenta, DuPont-Dow in Bayer-Monsanto) imela v lasti in prodajala do 60 % patentiranih semen in 64 % pesticidov in herbicidov na svetu; opozarja, da bo zaradi take stopnje koncentracije nedvomno prišlo do povišanj cen, povečanja tehnološke in ekonomske odvisnosti kmetov od nekaj globalnih celovitih platform za nakup vsega na enem mestu, omejene raznovrstnosti semen, prenehanja prizadevanja na področju inovacij, da bi sprejeli proizvodni model, ki spoštuje okolje in biotsko raznovrstnost, ter v končni fazi do manjše inovativnosti zaradi zmanjšane konkurence; zato poziva Komisijo, naj pri preverjanju stopnje koncentracije in konkurenčnih učinkov združitve na različne trge skrbno upošteva dejstvo, da v sektorju poteka več združitev hkrati; |
| --- | --- |

67.

| 68. | izraža globoko zaskrbljenost, ker je Komisija odobrila združitev Monsanta in Bayerja, saj ta združitev kljub predlagani odprodaji Bayerjevih sredstev le še zaostruje že tako močno koncentracijo v kmetijskem sektorju in učinkovito ovira prehod iz kmetijstva, ki je odvisno od kemikalij, v resnično trajnostno kmetijstvo; poziva k reviziji zakonodaje o konkurenci, da bi v prihodnosti omogočili učinkovito nasprotovanje tovrstnim združitvam; odločno poziva Komisijo, naj oceni, ali bi zaradi združitev v kmetijskem sektorju lahko nastala znatna ovira za učinkovito konkurenco; pri tem naj ne uporabi zgolj preskusa z omejenim dosegom, pri katerem se upošteva le učinke združitve na cene, proizvodnjo in inovacije, temveč naj oceni skupne socialne stroške takih združitev in pri tem upošteva njihov širši vpliv na varovanje okolja in na mednarodne obveznosti glede biotske raznovrstnosti, kot zahteva člen 11 Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

68.

| 69. | meni, da je treba trgovinske subvencije in preferenciale, kot sta shemi GSP in GSP+, ki se podeljujejo državam nečlanicam EU z namenom spodbujanja človekovih pravic in pravic delavcev, vendar so se izkazali tudi kot ključna orodja za spodbujanje konkurenčnosti EU na mednarodnem prizorišču, ustrezno spremljati in jih izvajati z upoštevanjem vpliva na industrije v EU; zato poziva Komisijo, naj začasno prekliče subvencijo oz. preferencial, če ga država nečlanica EU zlorablja; |
| --- | --- |

69.

| 70. | želi opomniti, da Komisija že od junija 2014 preučuje, kako Luksemburg davčno obravnava McDonald's, in da je decembra 2015 sklenila sprožiti formalni postopek preiskave, a da doslej še ni bila sprejeta končna odločitev; poziva Komisijo, naj si čim bolj prizadeva, da v tej zadevi kmalu sprejme končno odločitev; |
| --- | --- |

70.

| 71. | poziva Komisijo, naj redno ocenjuje, kako učinkovito države članice varujejo pravice intelektualne lastnine, ker je to bistvena prvina zdravih politik konkurence; poudarja, da je varstvo znamk bistveno za prepoznavanje izdelkov na trgu in ločevanje med njimi; in da je brez znamk in možnosti ločevanja med izdelki za proizvajalce zelo težko ali celo nemogoče, da vstopijo na nove trge; meni tudi, da proizvajalci z majhnimi tržnimi deleži težko okrepijo svoj položaj na trgu, če je konkurenca osredotočena na cene; zato poudarja, da odstranitev znamk ali omejitev njihove uporabe pomeni znatno oviro pri vstopu na trg in spodkopavanje bistvenega vidika svobodne in poštene konkurence v EU; |
| --- | --- |

71.

| 72. | zelo podpira izjavo Komisije v letnem poročilu o politiki konkurence za leto 2016, da če se podjetja globalizirajo, se morajo tudi organi za konkurenco; meni, da sta osnovna pogoja za razvoj pravične trgovine na svetovni ravni oblikovanje svetovnih pravil konkurence in preglednosti ter najvišja raven usklajevanja med organi za konkurenco, vključno z izmenjavo informacij v okviru postopkov na tem področju; poudarja, da je boj proti nepoštenim trgovinskim praksam, tudi z uveljavljanjem politike konkurence, potreben za zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev po vsem svetu, kar bo koristilo delavcem, potrošnikom in podjetjem, to pa je tudi ena od prednostnih nalog trgovinske strategije EU; poudarja, da je v dokumentu za razmislek o obvladovanju globalizacije zapisano, da mora Unija ukrepati za obnovitev pravičnih konkurenčnih pogojev, in poziva Komisijo, naj predlaga konkretne politike za to; |
| --- | --- |

72.

| 73. | poziva k posodobitvi instrumentov trgovinske zaščite, da bodo zanesljivejši, hitrejši in učinkovitejši; pozdravlja novo metodo izračuna protidampinških dajatev na podlagi ocene izkrivljanja trga v tretjih državah, s katero je treba ohraniti vsaj enako raven učinkovitosti kot pri že naloženih protidampinških ukrepih, pri čemer je treba v celoti izpolnjevati naše obveznosti v okviru Svetovne trgovinske organizacije; poudarja, da je treba spremljati dejansko izvajanje te metode; poudarja tudi, da je v boju proti nepošteni svetovni konkurenci še posebej pomemben protisubvencijski instrument, ter da je treba vzpostaviti enake konkurenčne pogoje s pravili EU o državni pomoči; |
| --- | --- |

73.

| 74. | poudarja, da mora biti eno od osrednjih načel trgovinske politike Unije vzajemnost, zato da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje za podjetja EU, zlasti na področju javnih naročil; poudarja, da prizadevanja za zagotavljanje večjega dostopa do tujih trgov javnih naročil ne smejo ogrožati razvijanja pravil EU v zvezi s socialnimi in okoljskimi merili; poudarja, da bi bil za Unijo zelo pomemben mednarodni instrument o javnih naročilih, ki bi vzpostavil potrebno vzajemnost, kadar bi trgovinski partnerji omejevali dostop do svojih trgov javnih naročil; želi spomniti na koristi neposrednih tujih naložb in meni, da bi moral predlog Komisije o nadzoru tujih naložb omogočiti večjo vzajemnost pri dostopu do trgov; |
| --- | --- |

74.

| 75. | poziva Komisijo, naj v pogajanjih in trgovinski izmenjavi upošteva potrebe malih in srednjih podjetij, da bi izboljšali njihovo konkurenčnost; je seznanjen s prizadevanji Komisije za boj proti nelojalni konkurenci v odmevnih primerih proti znanim podjetjem, a poudarja, da je zagotavljanje poštene konkurence prav tako izredno pomembno za mala in srednja podjetja; |
| --- | --- |

75.

| 76. | poudarja, da lahko imajo trgovinska politika EU in trgovinski sporazumi pomembno vlogo v boju proti korupciji; |
| --- | --- |

76.

| 77. | poudarja, da so za boj proti nelojalni konkurenci pomembne učinkovite in usklajene evropske carinske kontrole; |
| --- | --- |

77.

| 78. | poziva Komisijo, naj natančneje pojasni, kako bi lahko nepoštene trgovinske prakse obravnavali v okviru sedanje politike konkurence; |
| --- | --- |

78.

| 79. | zato pozdravlja predlog Komisije o novi Evropski mreži za konkurenco (ECN +), ob tem pa bi bile pomembne tudi odvračilne globe na področju politike konkurence; v zvezi s tem poudarja, da kadar zaprošeni organ zavrne izvršitev odločitve o naložitvi globe, mora biti to vedno ustrezno utemeljeno, in da bi bilo treba vzpostaviti sistem za reševanje morebitnih sporov med organi v takih primerih; |
| --- | --- |

79.

| 80. | je seznanjen s preiskavo sektorja elektronskega poslovanja in končnim poročilom o tem, ki kaže, da nekatere poslovne prakse v tem sektorju negativno vplivajo na pošteno konkurenco in omejujejo izbiro potrošnikov; meni, da bi morala biti ta preiskava glede na strategijo enotnega digitalnega trga izvedena v okviru širših prizadevanj Komisije za izvrševanje, zato da bi se politika na področju konkurence v celoti uporabljala za spletne trgovce na drobno; |
| --- | --- |

80.

| 81. | podpira namero Komisije, da se bo osredotočila na izvrševanje pravil EU o konkurenci v zvezi z razširjenimi poslovnimi praksami, ki nastajajo ali se razvijajo zaradi rasti elektronskega poslovanja, in poudarja, da mora Komisija okrepiti svoja prizadevanja za zagotovitev dosledne uporabe pravil EU o konkurenci v vseh državah članicah, tudi v zvezi s poslovnimi praksami v elektronskem poslovanju; poudarja, da morajo Komisija in nacionalni organi za konkurenco, glede na nesimetrično razmerje med velikimi trgovci na drobno in njihovimi dobavitelji aktivno izvrševati pravila o konkurenci, saj dobavitelji, zlasti mala in srednja podjetja, nimajo vedno stroškovno učinkovitega dostopa do pravnih sredstev; |
| --- | --- |

81.

| 82. | poziva, naj bo na enotnem digitalnem trgu več svobodne izbire za potrošnike; meni, da je pravica do prenosljivosti podatkov, določena v splošni uredbi o varstvu podatkov (Uredba (EU) 2016/679), dober pristop h krepitvi pravic potrošnikov in konkurence; |
| --- | --- |

82.

| 83. | meni, da lahko učinkovita politika konkurence dopolni ureditvene pobude na področju enotnega digitalnega trga ter da kadar do spodbud za regulativno ukrepanje pride predvsem kot posledica tržnega ravnanja nekaterih udeležencev, bi lahko škodo odpravili z ukrepi za konkurenco, s katerimi bi odpravili protikonkurenčne prakse, ne bi pa zavirali tistih, ki res želijo konkurirati na trgu; |
| --- | --- |

83.

| 84. | je zaskrbljen, ker proizvajalci vse pogosteje uporabljajo pogodbene omejitve spletne prodaje, kot je potrdila preiskava v sektorju elektronskega poslovanja, ter poziva Komisijo, naj podrobneje preuči tovrstne določbe, da ne bi neupravičeno omejevale konkurence; obenem poziva Komisijo, naj glede na te spremembe pregleda smernice o vertikalnih omejitvah in Uredbo Komisije (EU) št. 330/2010; |
| --- | --- |

84.

| 85. | je seznanjen z mnenjem generalnega pravobranilca Wahla z dne 26. julija 2017 o zadevi Coty Germany GmbH proti Parfümerie Akzente GmbH, da omejitve glede prodaje na spletnem trgu v sporazumih o distribuciji ne bi smele šteti za resne omejitve v skladu z Uredbo Komisije (EU) št. 330/2010; |
| --- | --- |

85.

| 86. | poudarja, da je dostop do sodnega varstva, ki lahko vključuje tudi razpoložljivost kolektivnih pravnih sredstev, bistven za uresničevanje ciljev politike EU na področju konkurence; poudarja, da pomanjkanje teh možnosti slabi konkurenco, delovanje notranjega trga in pravice potrošnikov; |
| --- | --- |

86.

| 87. | opozarja, da morajo države članice, če se želijo učinkovito boriti proti protikonkurenčnim praksam, sprejeti gospodarsko politiko, ki bo skladna z načeli odprtega tržnega gospodarstva in bo temeljila na pošteni konkurenci, saj izključno protekcionistični ukrepi slabijo delovanje enotnega trga; poudarja, da je treba odpraviti nelojalno konkurenco, vključno z neprijavljenim delom in izogibanjem pravilom o napotitvi delavcev, a brez poseganja v prosti pretok delavcev, saj je to ena temeljnih svoboščin notranjega trga; |
| --- | --- |

87.

| 88. | meni, da je posvetovanje, ki ga je Komisija izvedla o možnem izboljšanju nadzora EU nad združitvami, zelo pomembno; meni, da je treba zlasti na digitalnem področju zagotoviti, da združitve ne bodo ovirale konkurence na notranjem trgu EU; zato Komisijo še enkrat poziva, naj skrbno preveri, ali se v sedanji praksi ocenjevanja v zadostni meri upoštevajo razmere na digitalnih trgih ter internacionalizacija trgov; poleg tega poziva Komisijo, naj pri ocenjevanju tržne moči upošteva vlogo dostopa do podatkov in informacij ter naj preveri, ali združevanje podatkov in informacij o potrošnikih med združitvijo izkrivlja konkurenco in ali so zaradi dostopa podjetja do izključnih analitskih metod in patentov iz tega izključeni konkurenti; ponavlja svoj poziv Komisiji, naj pojasni, kako opredeljuje najmanjše število subjektov na trgu, potrebno za pošteno konkurenco, ter kako ohranja možnost, da lahko nova podjetja, zlasti zagonska, vstopijo na zelo koncentrirane trge; |
| --- | --- |

88.

| 89. | poziva države članice, naj poskrbijo za pravilno izvrševanje pravil EU o javnih naročilih, da bi zagotovile pošteno konkurenco, po potrebi tudi z merili za varstvo socialnih pravic, okolja in potrošnikov, ter naj spodbujajo uporabo dobre prakse v postopkih javnih organov; meni, da bodo elektronski postopki za oddajo javnih naročil malim in srednjim podjetjem omogočili lažji dostop do javnega naročanja, povečali bodo preglednost, poleg tega pa bodo omogočili učinkovitejše spremljanje kršitev pravil o konkurenci: prav tako poziva Komisijo, naj spodbuja priložnosti za dostop do trga za mala in srednja podjetja z manjšimi naročili, kadar je to združljivo z glavnimi cilji javnega naročila, in naj skrbno spremlja centralizacijo nakupov na trgih javnih naročil; |
| --- | --- |

89.

| 90. | pozdravlja, da so bila v okviru strategije za enotni digitalni trg sprejeta pravila o prenosljivosti predplačniških storitev, s čimer se bo izboljšala konkurenca na notranjem trgu, potrošniki pa bodo pridobili več pravic; |
| --- | --- |

90.

| 91. | meni, da bi morala biti merila za pridružitev selektivni distribuciji ali franšizni mreži pregledna, da bi zagotovili, da ta merila ne bi kršila politike konkurence in svobodnega delovanja enotnega trga; poudarja, da morajo biti ta merila objektivna, kakovostna, nediskriminatorna in nikakor ne smejo presegati tega, kar je potrebno; poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe za zagotovitev preglednosti; |
| --- | --- |

91.

| 92. | ugotavlja, da je tveganje tajnega dogovarjanja med konkurenti vse večje, med drugim tudi zaradi programske opreme za spremljanje cen; meni, da lahko pride do usklajenega ravnanja kljub temu, da je stik med konkurenti šibkejši, kot zahtevajo veljavni predpisi, morda celo avtomatiziran, saj algoritmi medsebojno delujejo neodvisno od usmeritve enega ali več akterjev na trgu; poziva Komisijo, naj bo pozorna na tovrstne nove izzive za svobodno konkurenco; |
| --- | --- |

92.

| 93. | pozdravlja prizadevanja Komisije, da bi se povezala z mednarodnimi partnerji in večstranskimi forumi na področju politike konkurence; meni, da postaja mednarodno sodelovanje vse pomembnejše, kadar podjetja, zoper katera se ukrepa, delujejo v več jurisdikcijah; |
| --- | --- |

93.

| 94. | meni, da bo razširitev mreže prostotrgovinskih sporazumov, v katere je vključena Evropska unija, koristna za izvrševanje zakonodaje o konkurenci na svetovni ravni; spodbuja Komisijo, naj v zvezi s tem poišče še več priložnosti za trgovinske sporazume in naj vanje vključi močna protimonopolna pravila in pravila o državni pomoči; |
| --- | --- |

94.

| 95. | meni, da bi bilo treba pri politiki konkurence upoštevati posebno naravo kmetijskega sektorja; želi spomniti, da člen 42 PDEU priznava poseben status kmetijskemu sektorju, kar zadeva konkurenčno pravo, ki je bil potrjen med zadnjo reformo skupne kmetijske politike, tako da dovoljuje vrsto odstopanj in izvzetij od določb člena 101 PDEU; se zaveda, da je namen skupne kmetijske politike zagotoviti kmetijski skupnosti primeren življenjski standard, saj se nenehno spoprijema z gospodarskimi in podnebnimi tveganji; želi spomniti, da politika konkurence ščiti predvsem interese potrošnikov in le redko upošteva specifične interese in težave kmetijskih proizvajalcev; poudarja, da je treba v politiki konkurence zagovarjati interese kmetov enako intenzivno kot interese potrošnikov, in sicer z zagotavljanjem poštenih konkurenčnih pogojev in pogojev dostopa do notranjega trga, zato da bi spodbudili naložbe in inovacije, zaposlovanje, zmožnost kmetijskih podjetij za preživetje in uravnotežen razvoj podeželskih območij v EU ter da bi uveljavljali preglednost za udeležence na trgu; |
| --- | --- |

95.

| 96. | vztraja, da pojma „poštena cena“ ne bi smeli dojemati kot najnižjo možno ceno za potrošnika, temveč kot razumno ceno, ki omogoča pošteno plačilo vsem stranem v verigi preskrbe s hrano; |
| --- | --- |

96.

| 97. | meni, da so skupne dejavnosti, ki jih izvajajo organizacije proizvajalcev in njihova združenja (tudi načrtovanje proizvodnje in pogajanja o prodaji in pogodbenih pogojih), potrebne za uresničevanje ciljev skupne kmetijske politike, opredeljenih v členu 39 PDEU, zato bi morale biti, če se zares izvajajo, izvzete iz uporabe člena 101 PDEU, s tem pa bi pomagali izboljšati konkurenčnost kmetov; ugotavlja, da se sedanja odstopanja v skladu z Uredbo (EU) št. 1308/2013 (uredba o enotni skupni ureditvi trgov) ne uporabljajo v celoti in da kmetom in njihovim organizacijam ni zagotovljene dovolj pravne varnosti zaradi premajhne jasnosti teh odstopanj, težav pri njihovem izvajanju in ker jih nacionalni organi za konkurenco, ne uporabljajo enotno; pozdravlja dejstvo, da bo Uredba (EU) 2017/2393 (12) poenostavila pravila, ki veljajo za kolektivne organizacije kmetov, in razjasnila vlogo in pristojnosti organizacij proizvajalcev, ki opravljajo gospodarske dejavnosti, na področju konkurenčnega prava, zato da bi povečali njihovo pogajalsko moč, hkrati pa zagotovili spoštovanje načel iz člena 39 PDEU; |
| --- | --- |

97.

| 98. | pozdravlja, da naj bi bil v okviru Uredbe (EU) 2017/2393podaljšan sveženj ukrepov za mleko iz leta 2012, saj so bila poročila o njegovem izvajanju (13) spodbudna, pomaga pa tudi krepiti položaj pridelovalcev mlečnih izdelkov v verigi preskrbe s hrano; kljub temu poziva Komisijo, naj izvede oceno učinka in ugotovi, ali bi bilo treba določbe o pogodbenih pogajanjih v sektorju mleka in mlečnih izdelkov razširiti na druge kmetijske sektorje, da bi jih zajeli v področju uporabe, saj bi kmetje in organizacije proizvajalcev imeli bolj proste roke pri načrtovanju proizvodnje, pridobili bi pravico do kolektivnih pogajanj in pogajanj o prodaji ter pogodbenih pogojih, tako da bi bile cene in količine jasno določene; |
| --- | --- |

98.

| 99. | poziva k ureditvi izrecnega in samodejnega odstopanja od člena 101 PDEU na podlagi načel nujnosti in sorazmernosti, da bi kmetijske medpanožne organizacije lahko izpolnjevale svoje naloge iz uredbe o enotni skupni ureditvi trgov, kar bi prispevalo k doseganju ciljev iz člena 39 PDEU; |
| --- | --- |

99.

| 100. | predlaga, da se možnosti iz uredbe o enotni skupni ureditvi trgov za uvedbo ukrepov za uravnavanje ponudbe, ki naj bi se sprejemali za sire z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo (člen 150), stegna z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo (člen 172) in vina (člen 167), razširijo na proizvode z oznako kakovosti, da se še tu zagotovi več možnosti za prilagajanje ponudbe povpraševanju; |
| --- | --- |

100.

| 101. | pozdravlja, da Uredba (EU) 2017/2393vzpostavlja postopek, ko lahko skupina kmetov prosi Komisijo za nezavezujoče mnenje o skladnosti skupnega ukrepa s splošnim odstopanjem od pravil konkurence po členu 209 uredbe o enotni skupni ureditvi trga; Komisijo vseeno poziva, naj na podlagi priporočila projektne skupine za kmetijske trge razjasni področje uporabe za splošno izvzetje kmetijstva, zato da bo odstopanje opredeljeno tako, da bo neuporaba člena 101 PDEU – kjer ta možnost obstaja – veljavna in izvedljiva; |
| --- | --- |

101.

| 102. | poudarja, da bi morala skupna kmetijska politika v obdobjih velikih tržnih neravnovesij, ko je kmetijski sektor v nevarnosti ter utegne vse državljane prizadeti ogrožena osnovna preskrba s hrano, zagotoviti kmetom podporo in dodatna, časovno omejena in povsem utemeljena izvzetja iz pravil konkurence; meni, da bo zaradi sprememb, uvedenih v okviru Uredbe (EU) 2017/2393, lažje aktivirati določbe člena 222 uredbe o enotni skupni ureditvi trga, ki dovoljujejo začasna odstopanja od prava konkurence; |
| --- | --- |

102.

| 103. | poziva k nadaljnjemu razvoju evropskega orodja za spremljanje cen hrane, da bi z boljšimi in bolj razčlenjenimi podatki lažje prepoznavali krize v agroživilskem sektorju; pri tem poudarja, da je treba k opredeljevanju in zbiranju podatkov pritegniti tudi organizacije kmetov; |
| --- | --- |

103.

| 104. | poudarja, da Komisija priznava, da so kmetijski proizvajalci najmanj koncentrirana raven v verigi preskrbe s hrano, medtem ko so njihovi dobavitelji in kupci pogosto precej večji in bolj koncentrirani, tako da prihaja do neenakovrednega razmerja ter negativnih in nepoštenih trgovinskih praks (v nekaterih velikih distribucijskih verigah, pri predelovalcih in maloprodajnih trgovcih), ki jih ne moremo odpraviti samo s politiko konkurence, tako da je potrebna tudi usklajenost z drugimi politikami; zato poziva Komisijo, naj natančneje opredeli pojem prevladujočega položaja in njegove zlorabe, pri tem pa upošteva stopnjo koncentracije in pogajalsko moč sektorjev proizvodnih sredstev in surovin, predelave in trgovine na drobno; poleg tega ugotavlja, da bo Uredba (EU) 2017/2393 vzpostavila nekatere določbe o pravici do pisnih pogodb in do pogajanj o pogodbenih pogojih za delitev vrednosti vzdolž dobavne verige, kar bo pomagalo umiriti odnose med deležniki, ukrepati proti nepoštenim trgovinskim praksam, spodbosti kmete k večji odzivnosti na tržne signale, izboljšati sporočanje in prenos cen ter bo pripomoglo k ponudbi, ki bo bolj ustrezala povpraševanju; poziva Komisijo in nacionalne organe za konkurenco, naj poskrbijo, da bo blago pravilno razvrščeno in bo zanj določena ustrezna cena, ter da se bodo zlorabe in nepoštene trgovinske prakse, ki škodujejo kmetom, spremljale in odpravljale z zavezujočimi ukrepi in da bodo kaznovane; meni, da bi bilo treba preučiti obstoječe nacionalne sisteme, da se poišče najboljša praksa; |
| --- | --- |

104.

| 105. | priznava, da se pravo konkurence doslej ni uporabljalo za odpravljanje nepoštenih trgovinskih praks v verigi preskrbe s hrano ne na evropski ne na nacionalni ravni; ugotavlja, da se v zvezi s tem izvajajo namenska nacionalna pravila, ki pa niso popolnoma učinkovita pri reševanju endemičnega problema nepoštenih trgovinskih praks in neravnovesja moči v verigi preskrbe s hrano; poziva Komisijo, naj nemudoma objavi in odobri napovedani zakonodajni predlog EU o nepoštenih trgovinskih praksah, zagotovi harmoniziran pravni okvir, ki bo proizvajalce in kmete bolje ščitil pred nepoštenimi trgovinskimi praksami, in poskrbi za dodatno utrditev notranjega trga; |
| --- | --- |

105.

| 106. | opozarja da je Evropski parlament že pozval Komisijo in nacionalne organe za konkurenco, naj se dejansko odzovejo na izražene pomisleke glede skupnega učinka, ki ga imata hitro koncentriranje v sektorju distribucije na nacionalni ravni ter nastajanje zavezništev med velikimi distributerji na evropski in mednarodni ravni, tako na začetek verige preskrbe s hrano kot na distributerje in potrošnike; meni, da se zaradi tega strukturnega razvoja pojavljajo pomisleki glede morebitnih strateških zavezništev, zmanjševanja konkurence in zmanjševanja manevrskega prostora za naložbe v inovacije v verigi preskrbe s hrano; |
| --- | --- |

106.

| 107. | poziva države članice in institucije EU, naj po brexitu na prvo mesto postavijo okrepitev enotnega trga, in sicer z zagotovitvijo popolnega spoštovanja zakonodaje EU in odstopanj na področju konkurence ter drugih standardov, da se zagotovijo enaki konkurenčni pogoji med državami članicami; |
| --- | --- |

107.

| 108. | opozarja, da se je individualna zgornja meja pomoči de minimis v kmetijskem sektorju v letu 2013 podvojila (s 7 500 EUR na 15 000 EUR), da bi se odzvali na porast podnebnih, zdravstvenih in gospodarskih kriz; poudarja, da je bila ob tem nacionalna zgornja meja de minimis dvignjena le malo (z 0,75 % na 1 % vrednosti nacionalne kmetijske proizvodnje), s čimer se je zmanjšal manevrski prostor držav članic za pomoč kmetijam v težavah; zato poziva, naj se nacionalna zgornja meja de minimis dvigne na 1,25 % nacionalne kmetijske proizvodnje, da bi ublažili težek gospodarski položaj kmetov; opozarja, da bi morala usklajena pravila za pomoč de minimis pomagati izboljšati položaj kmetov brez ponovnega nacionaliziranja kmetijske politike; |
| --- | --- |

108.

| 109. | poudarja, da je pomembno nameniti dovolj sredstev za omogočanje dostopa do visokohitrostnih širokopasovnih omrežij, da bi sledili tehnološkemu napredku in povečali konkurenčnost, zlasti na podeželskih in oddaljenih območjih; |
| --- | --- |

109.

| 110. | ker odpiranje evropskega trga zelo konkurenčnim trgovinskim partnerjem in velikim izvoznikom kmetijskih proizvodov, za katere veljajo drugačni standardi, prinaša tveganje za najobčutljivejše evropske kmetijske panoge; poziva Komisijo, naj zaradi občutljivega finančnega položaja in temeljne družbene vloge kmetijskih proizvajalcev v Evropi v celoti upošteva učinek izkrivljanja trga, do katerega bi utegnilo priti zaradi trgovinskih sporazumov s tretjimi državami; |
| --- | --- |

110.

| 111. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter nacionalnim in po potrebi regionalnim organom za konkurenco. |
| --- | --- |

111.

---

(1)  UL L 187, 26.6.2014, str. 1.

(2)  UL L 156, 20.6.2017, str. 1.

(3)  UL C 262, 19.7.2016, str. 1.

(4)  UL C 93, 24.3.2017, str. 71.

(5)  UL C 35, 31.1.2018, str. 71.

(6)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0434.

(7)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0027.

(8)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0428.

(9)  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

(10)  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/file_import/aar-comp-2016_en_0.pdf

(11)  Na primer poglobljena preiskava Komisije o možni shemi državne pomoči v zvezi z izjemo pri financiranju skupin v pravilih Združenega kraljestva o tujih odvisnih družbah (SA.44896).

(12)  Uredba (EU) 2017/2393 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2017 o spremembi uredb (EU) št. 1305/2013 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP), (EU) št. 1306/2013 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike, (EU) št. 1307/2013 o pravilih za neposredna plačila kmetom na podlagi shem podpore v okviru skupne kmetijske politike, (EU) št. 1308/2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in (EU) št. 652/2014 o določbah za upravljanje odhodkov v zvezi s prehransko verigo, zdravjem in dobrobitjo živali ter v zvezi z zdravjem rastlin in rastlinskim razmnoževalnim materialom (UL L 350, 29.12.2017, str. 15).

(13)  Poročili o razvoju razmer na trgu mleka in mlečnih izdelkov ter učinku določb svežnja ukrepov za mleko (COM(2016)0724 in COM(2014)0354).

---

| 18.11.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 390/141 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 390/141

---

P8_TA(2018)0188

Nezaupanje v cepljenje in upadanje stopenj precepljenosti v Evropi

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. aprila 2018 o nezaupanju v cepljenje in upadanju stopenj precepljenosti v Evropi (2017/2951(RSP))

(2019/C 390/20)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 168 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 168 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU);

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z naslovom Otroško cepljenje: dosežki in izzivi v zvezi z otroškim cepljenjem v Evropi in obeti za naprej, ki so jih sprejeli ministri za zdravje držav članic EU dne 6. junija 2011 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z naslovom Otroško cepljenje: dosežki in izzivi v zvezi z otroškim cepljenjem v Evropi in obeti za naprej, ki so jih sprejeli ministri za zdravje držav članic EU dne 6. junija 2011 (1),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 1. decembra 2014 o cepljenju kot učinkovitem načinu zagotavljanja javnega zdravja (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 1. decembra 2014 o cepljenju kot učinkovitem načinu zagotavljanja javnega zdravja (2),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. junija 2017 z naslovom Evropski akcijski načrt „eno zdravje“zoper odpornost proti antimikrobikom (COM(2017)0339), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. junija 2017 z naslovom Evropski akcijski načrt „eno zdravje“zoper odpornost proti antimikrobikom (COM(2017)0339),

| — | ob upoštevanju svetovnega akcijskega načrta za cepljenje Svetovne zdravstvene organizacije (SZO), ki ga je podprlo vseh 194 držav članic na zasedanju Generalne skupščine Svetovne zdravstvene organizacije maja 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svetovnega akcijskega načrta za cepljenje Svetovne zdravstvene organizacije (SZO), ki ga je podprlo vseh 194 držav članic na zasedanju Generalne skupščine Svetovne zdravstvene organizacije maja 2012,

| — | ob upoštevanju resolucije 68.6, ki jo je sprejelo vseh 194 držav članic na zasedanju Generalne skupščine Svetovne zdravstvene organizacije 26. maja 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije 68.6, ki jo je sprejelo vseh 194 držav članic na zasedanju Generalne skupščine Svetovne zdravstvene organizacije 26. maja 2015,

| — | ob upoštevanju evropskega akcijskega načrta SZO za cepljenje za obdobje 2015–2020, sprejetega 18. septembra 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega akcijskega načrta SZO za cepljenje za obdobje 2015–2020, sprejetega 18. septembra 2014,

| — | ob upoštevanju tehničnega poročila Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC) z dne 27. aprila 2017 o informacijskih sistemih v zvezi s cepljenjem v EU in EGP, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tehničnega poročila Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC) z dne 27. aprila 2017 o informacijskih sistemih v zvezi s cepljenjem v EU in EGP,

| — | ob upoštevanju tehničnega poročila centra ECDC z dne 14. junija 2017 o cepljenju in boleznih, ki jih je mogoče s cepljenjem preprečiti: temeljno znanje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tehničnega poročila centra ECDC z dne 14. junija 2017 o cepljenju in boleznih, ki jih je mogoče s cepljenjem preprečiti: temeljno znanje,

| — | ob upoštevanju politične izjave s srečanja na visoki ravni Generalne skupščine OZN dne 21. septembra 2016 o odpornosti proti antimikrobikom, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju politične izjave s srečanja na visoki ravni Generalne skupščine OZN dne 21. septembra 2016 o odpornosti proti antimikrobikom,

| — | ob upoštevanju poročila Svetovne banke iz marca 2017 Drug-Resistant Infections: A Threat to Our Economic Future (Okužbe, odporne proti zdravilom: grožnja naši gospodarski prihodnosti), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Svetovne banke iz marca 2017 Drug-Resistant Infections: A Threat to Our Economic Future (Okužbe, odporne proti zdravilom: grožnja naši gospodarski prihodnosti),

| — | ob upoštevanju Priporočila Sveta 2009/1019/EU z dne 22. decembra 2009 o cepljenju proti sezonski gripi (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Priporočila Sveta 2009/1019/EU z dne 22. decembra 2009 o cepljenju proti sezonski gripi (3),

| — | ob upoštevanju vedno večjega števila medcelinskih potnikov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vedno večjega števila medcelinskih potnikov,

| — | ob upoštevanju vprašanj za Svet in Komisijo o nezaupanju v cepljenje in upadanju stopenj precepljenosti v Evropi (O-000008/2018 – B8-0011/2018 in O-000009/2018 – B8-0012/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanj za Svet in Komisijo o nezaupanju v cepljenje in upadanju stopenj precepljenosti v Evropi (O-000008/2018 – B8-0011/2018 in O-000009/2018 – B8-0012/2018),

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane,

| — | ob upoštevanju člena 128(5) in člena 123(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 128(5) in člena 123(2) Poslovnika,

| A. | ker so se svetovni voditelji na področju zdravstvene politike decembra 2010 zavezali, da bodo zagotovili odkrivanje, razvoj in svetovno razširjanje cepiv, ki rešujejo življenja, zlasti v najrevnejših državah, in ker so desetletje, ki je sledilo (2011-2020), razglasili za „desetletje cepiv“; |
| --- | --- |

A.

ker so se svetovni voditelji na področju zdravstvene politike decembra 2010 zavezali, da bodo zagotovili odkrivanje, razvoj in svetovno razširjanje cepiv, ki rešujejo življenja, zlasti v najrevnejših državah, in ker so desetletje, ki je sledilo (2011-2020), razglasili za „desetletje cepiv“;

| B. | ker je strošek celotnega paketa cepiv za enega otroka, tudi pri najnižjih svetovnih cenah, med letoma 2001 in 2014 poskočil kar za 68-krat; ker to povečanje cen ni upravičeno in ni skladno s ciljem trajnostnega razvoja, da bi zagotovili zdrava življenja in spodbujali dobro počutje vseh starostnih skupin; |
| --- | --- |

B.

ker je strošek celotnega paketa cepiv za enega otroka, tudi pri najnižjih svetovnih cenah, med letoma 2001 in 2014 poskočil kar za 68-krat; ker to povečanje cen ni upravičeno in ni skladno s ciljem trajnostnega razvoja, da bi zagotovili zdrava življenja in spodbujali dobro počutje vseh starostnih skupin;

| C. | ker so med državami EU in Evropskega gospodarskega prostora velike razlike, kar zadeva priporočena cepiva in organizacijo zdravstvenih storitev; |
| --- | --- |

C.

ker so med državami EU in Evropskega gospodarskega prostora velike razlike, kar zadeva priporočena cepiva in organizacijo zdravstvenih storitev;

| D. | ker so vse države članice EU podprle evropski akcijski načrt WHO za cepljenje za obdobje 2015–2020; |
| --- | --- |

D.

ker so vse države članice EU podprle evropski akcijski načrt WHO za cepljenje za obdobje 2015–2020;

| E. | ker spodbujanje visoke stopnje precepljenosti varuje državljane pred boleznimi, ki jih je mogoče preprečiti s cepljenjem in ki v državah z nizkimi stopnjami precepljenosti in imunizacije povzročajo pandemije; |
| --- | --- |

E.

ker spodbujanje visoke stopnje precepljenosti varuje državljane pred boleznimi, ki jih je mogoče preprečiti s cepljenjem in ki v državah z nizkimi stopnjami precepljenosti in imunizacije povzročajo pandemije;

| F. | ker ima v skladu z anketo na svetovni ravni, opravljeno v okviru Projekta za zaupanje v cepiva, evropska regija najbolj negativne odzive v smislu dojemanja pomembnosti cepljenja ter njegove varnosti in učinkovitosti, kar vodi k najvišji stopnji nezaupanja v cepljenje med prebivalstvom (4); |
| --- | --- |

F.

ker ima v skladu z anketo na svetovni ravni, opravljeno v okviru Projekta za zaupanje v cepiva, evropska regija najbolj negativne odzive v smislu dojemanja pomembnosti cepljenja ter njegove varnosti in učinkovitosti, kar vodi k najvišji stopnji nezaupanja v cepljenje med prebivalstvom (4);

| G. | ker je upadanje cepljenja v Evropi privedlo do večjih izbruhov ošpic in z njimi povezanih smrti v več evropskih državah; |
| --- | --- |

G.

ker je upadanje cepljenja v Evropi privedlo do večjih izbruhov ošpic in z njimi povezanih smrti v več evropskih državah;

| H. | ker je za nekatere države članice na podlagi pristopa „eno zdravje“cepljenje domačih in hišnih živali pomemben ukrep za preprečevanje izbruhov čezmejnih bolezni živali in omejevanje tveganja nadaljnjih okužb in so ga uvedle tudi za okužbe z bakterijami, kot so Coxiella burnettii in druge bakterijske in virusne bolezni, ki prav tako pomenijo tveganje za javno zdravje; |
| --- | --- |

H.

ker je za nekatere države članice na podlagi pristopa „eno zdravje“cepljenje domačih in hišnih živali pomemben ukrep za preprečevanje izbruhov čezmejnih bolezni živali in omejevanje tveganja nadaljnjih okužb in so ga uvedle tudi za okužbe z bakterijami, kot so Coxiella burnettii in druge bakterijske in virusne bolezni, ki prav tako pomenijo tveganje za javno zdravje;

| I. | ker je bilo v Evropi v obdobju 2008–2015 zabeleženih 215 000 primerov bolezni, ki jih je mogoče preprečiti s cepljenjem, kar ne vključuje gripe (5); |
| --- | --- |

I.

ker je bilo v Evropi v obdobju 2008–2015 zabeleženih 215 000 primerov bolezni, ki jih je mogoče preprečiti s cepljenjem, kar ne vključuje gripe (5);

| 1. | priznava vlogo, ki bi jo lahko imela cepiva pri boju zoper odpornost proti antimikrobikom (AMR) in ki bi jo bilo treba še naprej raziskovati; |
| --- | --- |

1.

| 2. | priznava vlogo, ki bi jo lahko imela cepiva pri zmanjšanju potrebe po antibiotikih, saj pomagajo pri omejevanju širjenja odpornosti proti protimikrobnim snovem (AMR), to vlogo pa bi bilo treba še naprej raziskovati; vendar poudarja, da mora nujno zmanjšanje pretirane uporabe in zlorabe antibiotikov ter pretirane izpostavljenosti antibiotikom ostati prednostna naloga; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ugotavlja, da cepljenje po ocenah vsako leto prepreči 2,5 milijona smrtnih žrtev po svetu ter zmanjšuje stroške zdravljenja za posamezne bolezni, vključno s protimikrobnim zdravljenjem; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja dejstvo, da je uvedba obsežnih zaščitnih cepljenj v Evropi pomembno prispevala k izkoreninjenju ali upadu številnih nalezljivih bolezni; je kljub temu zaskrbljen zaradi zaskrbljujočega nezaupanja v cepljenje ter pomanjkanja nacionalnih priporočil, pri katerih bi se upoštevalo starajoče prebivalstvo, in poziva k večji preglednosti pri proizvodnji cepiv in ukrepih, da bi pomirili evropske državljane; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da so cepiva temeljito preizkušena v več preskusnih fazah, preden jih predhodno odobri Svetovna zdravstvena organizacija in odobri Evropska agencija za zdravila, ki jih tudi redno preverja; poudarja, da morajo raziskovalci prijaviti vsako navzkrižje interesov; |
| --- | --- |

5.

| 6. | predlaga, da se raziskovalci, ki imajo navzkrižje interesov, izključijo iz ocenjevalnih odborov; poziva k odpravi zaupnosti razprav ocenjevalnega odbora Evropske agencije za zdravila; predlaga, da se znanstveni in klinični podatki, ki so podlaga za sklepe odbora in katerih anonimnost je vnaprej zajamčena, objavijo; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da je v evropskem akcijskem načrtu „eno zdravje“zoper odpornost proti antimikrobikom ugotovljeno, da je imunizacija s cepljenjem stroškovno učinkovit javnozdravstveni ukrep v boju zoper odpornost proti antimikrobikom (6); |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja zavzetost Komisije v zvezi z vprašanjem cepljenja in vključitev pobude za cepljenje v okvir delovnega programa Komisije za leto 2018; pozdravlja objavo časovnega načrta za priporočilo Sveta o krepitvi sodelovanja v boju proti boleznim, ki jih je mogoče preprečiti s cepljenjem; |
| --- | --- |

8.

| 9. | izraža podporo Komisiji, ki je v svojem akcijskem načrtu zoper odpornost proti antimikrobikom napovedala, da bo zagotovila spodbude za povečanje uporabe diagnostike, alternativ antimikrobikom in cepiv (7); |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja bližajoči se začetek skupnega ukrepa, ki ga sofinancira zdravstveni program EU in katerega cilj je povečati precepljenost; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva države članice in Komisijo, naj okrepijo pravno podlago za cepljenje; poudarja, da sta v skladu s ciljem 1 evropskega akcijskega načrta za cepljenje za obdobje 2015–2020 vzpostavitev in izvajanje ustreznega zakonodajnega okvira bistvenega pomena za opredelitev nacionalnih prednostnih nalog in sprejemanje oprijemljivih ukrepov za oblikovanje trajnostne zaveze k imunizaciji; |
| --- | --- |

11.

| 12. | odločno podpira sporazum o skupnem javnem naročanju, ki državam članicam in Komisiji daje okvir za skupno naročanje cepiv in s tem možnost za združitev kupne moči držav članic, hkrati pa zagotavlja, da so cepiva proti pandemijam in drugim boleznim na voljo v zadostnih količinah, da je dostop do cepiv zagotovljen in da so vse sodelujoče države članice obravnavane enako; |
| --- | --- |

12.

| 13. | izraža zadovoljstvo, da je 24 držav članic podpisalo sporazum o skupnem javnem naročanju, kar pomeni, da sporazum zajema 447,8 milijona od 508,2 milijona državljanov EU; poziva tiste države članice, ki ga še niso podpisale, naj to storijo ter tako zagotovijo, da so vanj zajeti vsi državljani EU; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opozarja na pomen preglednosti pri oblikovanju in ohranjanju zaupanja javnosti v zdravila; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opozarja na pomen uredbe o kliničnih preskušanjih (8) pri spodbujanju in omogočanju raziskav novih cepiv in zagotavljanju preglednosti rezultatov kliničnih preskušanj; poziva Komisijo in Evropsko agencijo za zdravila, naj brez nadaljnjega odlašanja izvajata uredbo o kliničnem preizkušanju, zlasti z vzpostavitvijo evropskega portala in podatkovne zbirke, pri izvajanju katerih je v zadnjih dveh letih prišlo do znatnih zamud; nadalje poziva vse udeležene strani, naj zagotovijo, da trenutni postopek premestitve Evropske agencije za zdravila na bo povzročil dodatnih motenj ali zamud pri delu agencije; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva države članice, naj zagotovijo, da so ustrezno cepljeni tudi vsi zdravstveni delavci; poziva Komisijo, naj obravnava stopnje cepljenosti zdravstvenih delavcev v sojem predlogu o priporočilu Sveta glede okrepljenega sodelovanja v boju proti boleznim, ki jih je mogoče preprečiti s cepljenjem; |
| --- | --- |

16.

| 17. | meni, da pobuda Komisije glede okrepljenega sodelovanja v boju proti boleznim, ki jih je mogoče preprečiti s cepljenjem, ki jo bo Komisija predstavila v drugem četrtletju 2018 v obliki priporočila Sveta in je namenjena podpori državam članicam pri izvajanju programov cepljenja, zmanjšanju nezaupanja v cepljenje, krepitvi ponudbe cepiv ter splošnemu izboljšanju precepljenosti, dober korak; poziva Komisijo in Svet, naj pri oblikovanju priporočil upoštevata stališče Parlamenta; |
| --- | --- |

17.

| 18. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da epidemiološki podatki o sedanjem stanju cepljenja v državah članicah kažejo velike vrzeli pri sprejemanju cepiv in nezadostne stopnje precepljenosti za zagotovitev ustrezne zaščite; je zaskrbljen, ker je vse večje in razširjeno nezaupanje v cepljenje postalo skrb zbujajoč pojav zaradi različnih zdravstvenih posledic v državah članicah; glede na to, da se cepljenje uporablja kot preventivno sredstvo, poziva države članice, naj zagotovijo, da se bo precepljenost podaljšala čez predšolsko obdobje in da bi lahko v vseživljenjski pristop k cepljenju vključili vse skupine prebivalstva; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da je upad zaupanja javnosti v cepljenje po vsem svetu razlog za zaskrbljenost in velik izziv za strokovnjake s področja javnega zdravja; ugotavlja, da se zaradi nezaupanja v cepljenje Evropa trenutno sooča z nepreprečljivimi izbruhi ošpic v več državah; poziva Komisijo, naj še naprej krepi svojo podporo nacionalnim prizadevanjem za povečanje precepljenosti; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja, da bi večja preglednost v postopku ocenjevanja cepiv in njihovih pomožnih sredstev ter financiranje neodvisnih raziskovalnih programov o njihovih morebitnih stranskih učinkih pripomogla k povrnitvi zaupanja v cepljenje; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo infrastrukturo za zbiranje podatkov za sledenje vzorcev nalezljivih bolezni in dejanski učinek cepiv, s katero bi podprli izvajanje programov cepljenja. |
| --- | --- |

21.

| 22. | je zaskrbljen zaradi velike raznolikosti cepiv, ki jih priporočajo, zagotavljajo in/ali predpisujejo različne države članice; je tudi zaskrbljen, ker te razlike glede obsega cepljenja povečujejo neenakost na področju zdravja med državami članicami in spodkopavajo prizadevanja za zatiranje in odpravo bolezni, ki jih je mogoče preprečiti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | obsoja širjenje nezanesljivih, zavajajočih in neznanstvenih informacij o cepljenju, ki jih še podžigajo medijske polemike, medijski senzacionalizem in slabo novinarstvo; poziva države članice in Komisijo, naj sprejmejo učinkovite ukrepe proti širjenju takih napačnih informacij in naj še naprej razvijajo kampanje ozaveščanja in obveščanja za povrnitev zaupanja v cepljenje ter okrepijo izobraževanje in dialog, zlasti za starše, vključno z uvedbo evropske platforme, namenjene povečanju obsega cepljenja ter tako preprečijo, da bi te zavajajoče informacije imele učinek; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja potrebo po vključujočih, dejanskih in na znanosti temelječih informacijah za državljane; poziva Komisijo in države članice, naj olajšajo dialog z deležniki iz civilne družbe, gibanj na lokalni ravni, akademskih krogov, medijev in nacionalnih zdravstvenih organov za boj proti nezanesljivim, zavajajočim in neznanstvenim informacijam o cepljenju; |
| --- | --- |

24.

| 25. | je zaskrbljen, ker je v nekaterih državah članicah proračun, namenjen posebej cepljenju, omejen in zaradi visokih cen nekaterih cepiv, ki rešujejo življenja, ker to povzroča tveganje za dodatno zaostritev obstoječih neenakosti v zdravju; poziva Komisijo in države članice, naj čimprej izvedejo ukrepe iz resolucije z dne 2. marca 2017 o možnostih EU za izboljšanje dostopa do zdravil (9), obenem poudarja, da je cepljenje dolgoročno gledano eden najbolj ekonomičnih javnozdravstvenih ukrepov za sisteme zdravstvenega varstva; |
| --- | --- |

25.

| 26. | je zaskrbljen, ker visoke cene cepiva nesorazmerno prizadenejo države z nizkimi in srednjimi dohodki, vključno z državami, ki izgubljajo donatorsko podporo, ki so jo prej prejemale prek organizacije Gavi Vaccine Alliance; poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo ukrepe za olajšanje dostopa do cepiv v zadevnih državah; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pozdravlja spodbuden napredek, ki je bil dosežen v boju proti boleznim in vrstam raka, do katerih pride zaradi humanega virusa papiloma (HPV); poziva države članice, naj nadaljujejo razvoj teh programov ter raziščejo načine za zvišanje stopenj precepljenosti in preprečevanje drugih vrst raka, na primer z vključitvijo fantov v programe cepljenja; |
| --- | --- |

27.

| 28. | meni, da je nujno treba preveriti cepljenost migrantov in beguncev, ki vstopajo v države EU, ter jih po potrebi cepiti; poziva Komisijo in države članice, naj popišejo konkretne dejavnosti cepljenja za migrante in begunce, ki vstopajo v države EU, ter naj si odločno prizadevajo za odpravo ugotovljenih vrzeli; |
| --- | --- |

28.

| 29. | je zaskrbljen zaradi pomanjkanja cepiv in poziva Komisijo in države članice, naj oblikujejo rešitve za povečanje zalog cepiv in njihovo razpoložljivost, vključno z ureditvami za skladiščenje cepiv; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva države članice in Komisijo, naj spodbujajo kampanje za ozaveščanje med zdravstvenimi delavci, ki opravljajo cepljenja, o njihovi obveznosti, tako moralni kot etični, da varujejo javno zdravje na tak način, da pacientom (ali njihovim zakonitim skrbnikom) zagotovijo zadostne informacije o cepivih, tako da so pred odločitvijo o cepljenju ustrezno obveščeni; |
| --- | --- |

30.

| 31. | opozarja, da so zdravstveni delavci bistveni za javno sprejemanje cepljenja in se njihova priporočilo redno navajajo kot glavni razlog za cepljenje (10); |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva Komisijo in države članice, naj pripravijo celovit in izčrpen akcijski načrt EU o socialni problematiki nezaupanja v cepljenje, v katerem naj se okrepijo zaveze držav članic k imunizaciji kot prednostnemu ukrepu na področju zdravstva, vključno s prednostnimi ukrepi za posamezne regije ter ob upoštevanju različnih okoliščin in posebnih izzivov, s katerimi se srečujejo države članice; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva Komisijo, naj spodbuja bolj usklajen časovni razpored cepljenja po vsej EU in izmenjavo primerov dobre prakse ter naj skupaj z državami članicami preuči možnosti za vzpostavitev platforme EU za spremljanje varnosti in učinkovitosti cepiv, da bi se zagotovil enakomeren obseg cepljenja po vsej Evropi, zmanjšale neenakosti na področju zdravja in povečalo zaupanje v programe cepljenja in cepiva; poziva Komisijo, naj uvede ciljno usmerjene pobude glede cepljenja, kot je evropski dan cepljenja proti gripi, s čimer bi vsako leto začeli kampanjo cepljenja v skladu z 75-odstotnim ciljem precepljenosti, določenim v priporočilih Sveta o sezonski gripi; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva Komisijo in države članice, naj v okviru pristopa „eno zdravje“s pomočjo finančnih in političnih spodbud sprejmejo konkretne ukrepe za povečanje precepljenosti ljudi, po potrebi pa tudi živali, ter se tako bolj stroškovno učinkovito borijo proti nalezljivim boleznim in odpornosti proti antibiotikom, tudi v okviru prihodnje skupne kmetijske politike po letu 2020; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva države članice, naj Komisiji in Svetovni zdravstveni organizaciji pravočasno zagotovijo podatke o cepljenju in boleznih, ki jih je mogoče preprečiti s cepljenjem; |
| --- | --- |

35.

| 36. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Svetovni zdravstveni organizaciji in vladam držav članic. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  UL C 202, 8.7.2011, str. 4.

(2)  UL C 438, 6.12.2014, str. 3.

(3)  UL L 348, 29.12.2009, str. 71.

(4)  Larson, Heidi J. et al. (2016), „The State of Vaccine Confidence 2016: Global Insights Through a 67-Country Survey“(Stanje na področju zaupanja v cepljenje v letu 2016: Informacije na svetovni ravni na podlagi ankete, opravljene v 67 državah), EBioMedicine; zvezek 12, 2016, str. 295–301.

(5)  Svet za zunanje odnose, Vaccine-Preventable Outbreak Maps (Zemljevid izbruhov, ki bi jih bilo mogoče preprečiti s cepljenjem) 2015.

(6)  Glej akcijski načrt, str. 10.

(7)  Glej akcijski načrt, str. 12.

(8)  Uredba (EU) št. 536/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o kliničnem preskušanju zdravil za uporabo v humani medicini in razveljavitvi Direktive 2001/20/ES (UL L 158, 27.5.2014, str. 1).

(9)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0061.

(10)  Leask J., Kinnersley P., Jackson C., Cheater F., Bedford H., Rowles G., Communicating with parents about vaccination: a framework for health professionals (Komunikacija s starši o cepljenju: okvir za zdravstvene delavce), BMC Pediatrics, 2012, zvezek 12, str. 12–154.

---

| 18.11.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 390/146 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 390/146

---

P8_TA(2018)0189

Izvajanje direktive o evropski odredbi o zaščiti

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. aprila 2018 o izvajanju Direktive 2011/99/EU o evropski odredbi o zaščiti (2016/2329(INI))

(2019/C 390/21)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 2 in 3 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ter členov 8, 10, 18, 19, 21, 79 in 82 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2 in 3 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ter členov 8, 10, 18, 19, 21, 79 in 82 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju členov 3, 6, 20, 21, 23, 24, 41 in 47 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 3, 6, 20, 21, 23, 24, 41 in 47 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (EKČP), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (EKČP),

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic, ki jo je generalna skupščina OZN sprejela leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic, ki jo je generalna skupščina OZN sprejela leta 1948,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk iz leta 1979, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk iz leta 1979,

| — | ob upoštevanju Deklaracije OZN o odpravi nasilja nad ženskami, ki je bila sprejeta 20. decembra 1993, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Deklaracije OZN o odpravi nasilja nad ženskami, ki je bila sprejeta 20. decembra 1993,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o otrokovih pravicah, ki je bila sprejeta 20. novembra 1989 v New Yorku, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o otrokovih pravicah, ki je bila sprejeta 20. novembra 1989 v New Yorku,

| — | ob upoštevanju Pekinške deklaracije in izhodišč za ukrepanje, sprejetih na četrti svetovni konferenci o ženskah 15. septembra 1995, ter poznejših končnih dokumentov, sprejetih na posebnih zasedanjih OZN Peking +5 (2000), Peking +10 (2005), Peking +15 (2010) in Peking +20 (2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pekinške deklaracije in izhodišč za ukrepanje, sprejetih na četrti svetovni konferenci o ženskah 15. septembra 1995, ter poznejših končnih dokumentov, sprejetih na posebnih zasedanjih OZN Peking +5 (2000), Peking +10 (2005), Peking +15 (2010) in Peking +20 (2015),

| — | ob upoštevanju Splošne pripombe Odbora OZN za pravice invalidov z dne 26. avgusta 2016 k členu 6 („Invalidne ženske“) Konvencije OZN o pravicah invalidov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne pripombe Odbora OZN za pravice invalidov z dne 26. avgusta 2016 k členu 6 („Invalidne ženske“) Konvencije OZN o pravicah invalidov,

| — | ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (Istanbulske konvencije) in Sklepov Sveta (EU) 2017/865 (1) in (EU) 2017/866 z dne 11. maja 2017 (2) o podpisu, v imenu Evropske unije, Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (Istanbulske konvencije) in Sklepov Sveta (EU) 2017/865 (1) in (EU) 2017/866 z dne 11. maja 2017 (2) o podpisu, v imenu Evropske unije, Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima,

| — | ob upoštevanju podpisa Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (Istanbulska konvencija) s strani vseh držav članic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju podpisa Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (Istanbulska konvencija) s strani vseh držav članic,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2017 o predlogu sklepa Sveta o sklenitvi, s strani Evropske unije, Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2017 o predlogu sklepa Sveta o sklenitvi, s strani Evropske unije, Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (3),

| — | ob upoštevanju Direktive 2012/29/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj ter o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2001/220/PNZ (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2012/29/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj ter o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2001/220/PNZ (4),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2004/80/ES z dne 29. aprila 2004o odškodnini žrtvam kaznivih dejanj (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2004/80/ES z dne 29. aprila 2004o odškodnini žrtvam kaznivih dejanj (5),

| — | ob upoštevanju Direktive 2011/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2011 o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter zaščiti njenih žrtev in o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2002/629/PNZ (6), ter Direktive 2011/93/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. Decembra 2011 o boju proti spolni zlorabi in spolnemu izkoriščanju otrok ter otroški pornografiji in nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2004/68/PNZ (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2011/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2011 o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter zaščiti njenih žrtev in o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2002/629/PNZ (6), ter Direktive 2011/93/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. Decembra 2011 o boju proti spolni zlorabi in spolnemu izkoriščanju otrok ter otroški pornografiji in nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2004/68/PNZ (7),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. junija 2012 z naslovom „Strategija EU za odpravo trgovine z ljudmi za obdobje 2012–2016“(COM(2012)0286), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. junija 2012 z naslovom „Strategija EU za odpravo trgovine z ljudmi za obdobje 2012–2016“(COM(2012)0286),

| — | ob upoštevanju Direktive 2011/99/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o evropski odredbi o zaščiti (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2011/99/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o evropski odredbi o zaščiti (8),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 606/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. junija 2013 o vzajemnem priznavanju zaščitnih ukrepov v civilnih zadevah (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 606/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. junija 2013 o vzajemnem priznavanju zaščitnih ukrepov v civilnih zadevah (9),

| — | ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2008/947/PNZ z dne 27. novembra 2008 o uporabi načela vzajemnega priznavanja sodb in pogojnih odločb zaradi zagotavljanja nadzorstva nad spremljevalnimi ukrepi in alternativnimi sankcijami (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2008/947/PNZ z dne 27. novembra 2008 o uporabi načela vzajemnega priznavanja sodb in pogojnih odločb zaradi zagotavljanja nadzorstva nad spremljevalnimi ukrepi in alternativnimi sankcijami (10),

| — | ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2009/829/PNZ z dne 23. oktobra 2009 o uporabi načela vzajemnega priznavanja odločb o nadzornih ukrepih med državami članicami Evropske unije kot alternativi začasnemu priporu (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2009/829/PNZ z dne 23. oktobra 2009 o uporabi načela vzajemnega priznavanja odločb o nadzornih ukrepih med državami članicami Evropske unije kot alternativi začasnemu priporu (11),

| — | ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ z dne 27. novembra 2008 o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ z dne 27. novembra 2008 o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah (12),

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta z dne 10. junija 2011 o načrtu za okrepitev pravic in zaščite žrtev, zlasti v kazenskem postopku (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta z dne 10. junija 2011 o načrtu za okrepitev pravic in zaščite žrtev, zlasti v kazenskem postopku (13),

| — | ob upoštevanju Stockholmskega programa – odprta in varna Evropa, ki služi državljanom in jih varuje (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Stockholmskega programa – odprta in varna Evropa, ki služi državljanom in jih varuje (14),

| — | ob upoštevanju programa za pravice, enakost in državljanstvo 2014–2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju programa za pravice, enakost in državljanstvo 2014–2020,

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 3. decembra 2015 z naslovom „Strateška prizadevanja za enakost spolov 2016–2019“(SWD(2015)0278), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 3. decembra 2015 z naslovom „Strateška prizadevanja za enakost spolov 2016–2019“(SWD(2015)0278),

| — | ob upoštevanju poročila Agencije Evropske unije za temeljne pravice z naslovom „Nasilje nad ženskami – vseevropska raziskava“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Agencije Evropske unije za temeljne pravice z naslovom „Nasilje nad ženskami – vseevropska raziskava“,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. novembra 2009 o odpravi nasilja nad ženskami (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. novembra 2009 o odpravi nasilja nad ženskami (15),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. februarja 2010 o enakosti žensk in moških v Evropski uniji – 2009 (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. februarja 2010 o enakosti žensk in moških v Evropski uniji – 2009 (16),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. februarja 2014 s priporočili Komisiji o boju proti nasilju nad ženskami (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. februarja 2014 s priporočili Komisiji o boju proti nasilju nad ženskami (17),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. junija 2015 o strategiji EU za enakost žensk in moških po letu 2015 (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. junija 2015 o strategiji EU za enakost žensk in moških po letu 2015 (18),

| — | ob upoštevanju Evropske ocene izvajanja Direktive 2011/99/EU službe za raziskave Evropskega parlamenta (PE 603.272), ki jo je opravil oddelek za naknadno oceno učinka, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske ocene izvajanja Direktive 2011/99/EU službe za raziskave Evropskega parlamenta (PE 603.272), ki jo je opravil oddelek za naknadno oceno učinka,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika ter člena 1(1)(e) sklepa konference predsednikov z dne 12. decembra 2002 o postopku odobritve samoiniciativnih poročil in Priloge 3 k temu sklepu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika ter člena 1(1)(e) sklepa konference predsednikov z dne 12. decembra 2002 o postopku odobritve samoiniciativnih poročil in Priloge 3 k temu sklepu,

| — | ob upoštevanju skupne razprave Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov v skladu s členom 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne razprave Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov v skladu s členom 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A8-0065/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A8-0065/2018),

| A. | ker se z vsemi oblikami nasilja nad človekom neposredno krši njegovo dostojanstvo, ki je osnova vseh temeljnih človekovih pravic in ga je zato treba spoštovati in varovati; ker je nasilje nad ženskami okrutna oblika diskriminacije ter kršitev človekovih in temeljnih pravic; |
| --- | --- |

A.

ker se z vsemi oblikami nasilja nad človekom neposredno krši njegovo dostojanstvo, ki je osnova vseh temeljnih človekovih pravic in ga je zato treba spoštovati in varovati; ker je nasilje nad ženskami okrutna oblika diskriminacije ter kršitev človekovih in temeljnih pravic;

| B. | ker obstaja tveganje, da bodo žrtve nasilja in zlorabe postale žrtve ponovne in ponavljajoče se viktimizacije, maščevanja in ustrahovanja; ker je zato njihova ustrezna zaščita tudi prek meja v veliki meri odvisna od ozaveščenosti žrtev, širše družbe in vseh strokovnih delavcev, ki prihajajo z njimi v stik, vključno z udeleženimi akterji, kot so zavetišča; |
| --- | --- |

B.

ker obstaja tveganje, da bodo žrtve nasilja in zlorabe postale žrtve ponovne in ponavljajoče se viktimizacije, maščevanja in ustrahovanja; ker je zato njihova ustrezna zaščita tudi prek meja v veliki meri odvisna od ozaveščenosti žrtev, širše družbe in vseh strokovnih delavcev, ki prihajajo z njimi v stik, vključno z udeleženimi akterji, kot so zavetišča;

| C. | ker neustrezna zaščita posameznika pred nasiljem zaradi spola negativno vpliva na družbo kot celoto; |
| --- | --- |

C.

ker neustrezna zaščita posameznika pred nasiljem zaradi spola negativno vpliva na družbo kot celoto;

| D. | ker je varovanje osebne celovitosti in svobode vsakega posameznika najpomembnejši vidik varnosti vsake družbe; ker bi zagotavljanje osebne varnosti in zaščita vseh posameznikov pred nasiljem zaradi spola morala biti deležna prednostne obravnave v Evropski agendi za varnost; |
| --- | --- |

D.

ker je varovanje osebne celovitosti in svobode vsakega posameznika najpomembnejši vidik varnosti vsake družbe; ker bi zagotavljanje osebne varnosti in zaščita vseh posameznikov pred nasiljem zaradi spola morala biti deležna prednostne obravnave v Evropski agendi za varnost;

| E. | ker nasilje ter fizična, psihična in spolna zloraba nesorazmerno bolj prizadenejo ženske (19); ker je vsaka tretja ženska v EU po dopolnjenem petnajstem letu starosti doživela fizično in/ali spolno nasilje; ker se razsežnost in resnost nasilja nad ženskami v nekaterih državah članicah pogosto zanemarjata in trivializirata ter ker se še vedno v zaskrbljujoči meri krivda pripisuje žrtvi; ker samo tretjina žensk, ki so jih partnerji fizično ali spolno zlorabili, to sporoči pristojnim organom; |
| --- | --- |

E.

ker nasilje ter fizična, psihična in spolna zloraba nesorazmerno bolj prizadenejo ženske (19); ker je vsaka tretja ženska v EU po dopolnjenem petnajstem letu starosti doživela fizično in/ali spolno nasilje; ker se razsežnost in resnost nasilja nad ženskami v nekaterih državah članicah pogosto zanemarjata in trivializirata ter ker se še vedno v zaskrbljujoči meri krivda pripisuje žrtvi; ker samo tretjina žensk, ki so jih partnerji fizično ali spolno zlorabili, to sporoči pristojnim organom;

| F. | ker je zagotavljanje enakosti spolov na vseh področjih temeljno načelo Evropske unije in temeljni element boja proti nasilju zaradi spola; |
| --- | --- |

F.

ker je zagotavljanje enakosti spolov na vseh področjih temeljno načelo Evropske unije in temeljni element boja proti nasilju zaradi spola;

| G. | ker Istanbulska konvencija, ki so jo EU in vse države članice podpisale, ne pa tudi ratificirale (20), določa, da se vse njene določbe, še posebej ukrepi za zaščito pravic žrtev, zagotavljajo brez kakršne koli diskriminacije, in izrecno poziva podpisnice k priznanju zalezovanja kot kaznivega dejanja; ker bosta ratifikacija in celovito izvrševanje Istanbulske konvencije prispevala k premostitvi izzivov, ki jih prinaša evropska odredba za zaščito, z oblikovanjem doslednega evropskega pravnega okvira za preprečevanje nasilja nad ženskami in boj proti njemu; |
| --- | --- |

G.

ker Istanbulska konvencija, ki so jo EU in vse države članice podpisale, ne pa tudi ratificirale (20), določa, da se vse njene določbe, še posebej ukrepi za zaščito pravic žrtev, zagotavljajo brez kakršne koli diskriminacije, in izrecno poziva podpisnice k priznanju zalezovanja kot kaznivega dejanja; ker bosta ratifikacija in celovito izvrševanje Istanbulske konvencije prispevala k premostitvi izzivov, ki jih prinaša evropska odredba za zaščito, z oblikovanjem doslednega evropskega pravnega okvira za preprečevanje nasilja nad ženskami in boj proti njemu;

| H. | ker morajo države članice za zmanjšanje ocenjenega števila neprijavljenih primerov nasilja uvesti in izboljšati instrumente zgodnjega opozarjanja in zaščite, da bi se ženske počutile varne in bi prijavljale nasilje zaradi spola; ker je precejšnje število nezabeleženih primerov nasilja zaradi spola mogoče povezati s pomanjkanjem javnih sredstev; ker morajo imeti ustrezni organi strukture, kot so zavetišča, ki nudijo zdravstveno in forenzično podporo, psihološko svetovanje in pravno pomoč, da ustvarjajo varna zatočišča za ženske, ki so žrtve nasilja zaradi spola; |
| --- | --- |

H.

ker morajo države članice za zmanjšanje ocenjenega števila neprijavljenih primerov nasilja uvesti in izboljšati instrumente zgodnjega opozarjanja in zaščite, da bi se ženske počutile varne in bi prijavljale nasilje zaradi spola; ker je precejšnje število nezabeleženih primerov nasilja zaradi spola mogoče povezati s pomanjkanjem javnih sredstev; ker morajo imeti ustrezni organi strukture, kot so zavetišča, ki nudijo zdravstveno in forenzično podporo, psihološko svetovanje in pravno pomoč, da ustvarjajo varna zatočišča za ženske, ki so žrtve nasilja zaradi spola;

| I. | ker prosto gibanje v EU pomeni, da se ljudje pogosto gibajo iz ene države v drugo; ker evropska odredba o zaščiti temelji na potrebi po zaščiti pravic in svoboščin žrtev, zlasti po spoštovanju pravice žrtev in potencialnih žrtev, da uživajo svobodo gibanja, in po zagotovitvi njihovega stalnega varstva pri uveljavljanju te pravice; |
| --- | --- |

I.

ker prosto gibanje v EU pomeni, da se ljudje pogosto gibajo iz ene države v drugo; ker evropska odredba o zaščiti temelji na potrebi po zaščiti pravic in svoboščin žrtev, zlasti po spoštovanju pravice žrtev in potencialnih žrtev, da uživajo svobodo gibanja, in po zagotovitvi njihovega stalnega varstva pri uveljavljanju te pravice;

| J. | ker je preprečevanje nasilja z vlaganjem v kampanje za ozaveščanje in informiranje z učinkovito medijsko pokritostjo, v izobraževanje in v usposabljanje strokovnjakov ključni element v boju proti nasilju zaradi spola; ker Istanbulska konvencija zavezuje podpisnice, da preprečujejo nasilje zaradi spola in stereotipe z obravnavanjem vloge medijev; ker splošno pomanjkanje ozaveščenosti o obstoju evropske odredbe za zaščito med žrtvami, ki so deležne nacionalnih zaščitnih ukrepov, negativno vpliva na njeno izvajanje; ker kampanje in programi ozaveščanja za boj proti trivializaciji nasilja v družini in nasilja zaradi spola prispevajo k večji pripravljenosti žrtev, da zlorabe prijavljajo in zaprošajo za nacionalne in evropske odredbe o zaščiti ter povečujejo njihovo zaupanje v pristojne organe; |
| --- | --- |

J.

ker je preprečevanje nasilja z vlaganjem v kampanje za ozaveščanje in informiranje z učinkovito medijsko pokritostjo, v izobraževanje in v usposabljanje strokovnjakov ključni element v boju proti nasilju zaradi spola; ker Istanbulska konvencija zavezuje podpisnice, da preprečujejo nasilje zaradi spola in stereotipe z obravnavanjem vloge medijev; ker splošno pomanjkanje ozaveščenosti o obstoju evropske odredbe za zaščito med žrtvami, ki so deležne nacionalnih zaščitnih ukrepov, negativno vpliva na njeno izvajanje; ker kampanje in programi ozaveščanja za boj proti trivializaciji nasilja v družini in nasilja zaradi spola prispevajo k večji pripravljenosti žrtev, da zlorabe prijavljajo in zaprošajo za nacionalne in evropske odredbe o zaščiti ter povečujejo njihovo zaupanje v pristojne organe;

| K. | ker je leta 2010, ko je Evropski svet predlagal evropsko odredbo o zaščiti, v EU prebivalo 118 000 žensk, ki so bile deležne zaščitnih ukrepov v zvezi z nasiljem zaradi spola; ker je bilo leta 2011 ocenjeno, da bi v povprečju 1 180 posameznikov v EU potrebovalo trajne čezmejne zaščitne ukrepe; |
| --- | --- |

K.

ker je leta 2010, ko je Evropski svet predlagal evropsko odredbo o zaščiti, v EU prebivalo 118 000 žensk, ki so bile deležne zaščitnih ukrepov v zvezi z nasiljem zaradi spola; ker je bilo leta 2011 ocenjeno, da bi v povprečju 1 180 posameznikov v EU potrebovalo trajne čezmejne zaščitne ukrepe;

| L. | ker imajo nevladne organizacije v številnih državah članicah pogosto ključno vlogo pri podpori žrtvam; |
| --- | --- |

L.

ker imajo nevladne organizacije v številnih državah članicah pogosto ključno vlogo pri podpori žrtvam;

| M. | ker so evropske odredbe o zaščiti instrumenti vzajemnega priznavanja in sodelovanja, ki ne morejo pravilno delovati ali zaščititi žrtev, dokler jih ne izvajajo vse države članice; |
| --- | --- |

M.

ker so evropske odredbe o zaščiti instrumenti vzajemnega priznavanja in sodelovanja, ki ne morejo pravilno delovati ali zaščititi žrtev, dokler jih ne izvajajo vse države članice;

| N. | ker v nekaterih državah članicah zlasti v primerih nasilja sprejemajo zaščitne ukrepe na podlagi kazenskih postopkov, medtem ko jih v drugih izdajajo na podlagi civilnih postopkov; |
| --- | --- |

N.

ker v nekaterih državah članicah zlasti v primerih nasilja sprejemajo zaščitne ukrepe na podlagi kazenskih postopkov, medtem ko jih v drugih izdajajo na podlagi civilnih postopkov;

| O. | ker v državah članicah EU obstaja veliko različnih odredb o zaščiti, zaradi različnih pravnih sistemov v državah članicah pa se izvajanje evropskih odredb o zaščiti sooča s številnimi težavami, kar bi lahko posledično ogrozilo pravilno uporabo odredb za žrtve ter omejilo število izdanih odredb; |
| --- | --- |

O.

ker v državah članicah EU obstaja veliko različnih odredb o zaščiti, zaradi različnih pravnih sistemov v državah članicah pa se izvajanje evropskih odredb o zaščiti sooča s številnimi težavami, kar bi lahko posledično ogrozilo pravilno uporabo odredb za žrtve ter omejilo število izdanih odredb;

| P. | ker večina držav članic nima registrskega sistema za zbiranje podatkov o evropskih odredbah o zaščiti in ker tudi ni centralnega evropskega registra za zbiranje vseh ustreznih podatkov EU; ker je zaradi pomanjkljivih podatkov težko oceniti izvajanje evropske odredbe o zaščiti in odpraviti pomanjkljivosti v zakonodaji ali pri izvajanju; |
| --- | --- |

P.

ker večina držav članic nima registrskega sistema za zbiranje podatkov o evropskih odredbah o zaščiti in ker tudi ni centralnega evropskega registra za zbiranje vseh ustreznih podatkov EU; ker je zaradi pomanjkljivih podatkov težko oceniti izvajanje evropske odredbe o zaščiti in odpraviti pomanjkljivosti v zakonodaji ali pri izvajanju;

| Q. | ker se evropska odredba o zaščiti uporablja za žrtve vseh vrst kaznivih dejanj, tudi žrtve terorizma, trgovine z ljudmi, nasilja zaradi spola in organiziranega kriminala; ker je treba osebam v občutljivem položaju, ki so postale žrtve kaznivih dejanj, posvetiti posebno pozornost, ko zaprošajo za evropsko odredbo o zaščiti; |
| --- | --- |

Q.

ker se evropska odredba o zaščiti uporablja za žrtve vseh vrst kaznivih dejanj, tudi žrtve terorizma, trgovine z ljudmi, nasilja zaradi spola in organiziranega kriminala; ker je treba osebam v občutljivem položaju, ki so postale žrtve kaznivih dejanj, posvetiti posebno pozornost, ko zaprošajo za evropsko odredbo o zaščiti;

| R. | ker obstaja močna povezava med delovanjem evropske odredbe o zaščiti in minimalnimi standardi na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj iz Direktive 2012/29/EU; |
| --- | --- |

R.

ker obstaja močna povezava med delovanjem evropske odredbe o zaščiti in minimalnimi standardi na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj iz Direktive 2012/29/EU;

| 1. | države članice poziva, naj jasno obsodijo nasilje zaradi spola in nasilje nad ženskami ter se zavežejo k odpravi vseh njegovih oblik ter naj zagotovijo ničelno toleranco do teh oblik nasilja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva države članice in Komisijo, naj vidik spola vključijo v vse svoje politike, zlasti tiste, ki bi utegnile biti povezane z ozaveščanjem in odkrivanjem nasilja nad ženskami ter varstvom žrtev in ohranjanjem njihove nedotakljivosti; |
| --- | --- |

2.

Splošna ocena izvajanja direktive in priporočila za boljše izvajanje in delovanje evropske odredbe o zaščiti

| 3. | potrjuje, da so vse države članice, ki jih zavezuje direktiva o evropski odredbi o zaščiti, Komisijo obvestile o prenosu navedene direktive v nacionalno zakonodajo; |
| --- | --- |

3.

| 4. | se zaveda pozitivnega učinka, ki ga vzpostavitev območja svobode, varnosti in pravice lahko ima na čezmejno zaščito žrtev; meni, da lahko evropska odredba o zaščiti postane učinkovit instrument za zaščito žrtev v sodobnem svetu, zaznamovanem z visoko mobilnostjo in brez notranjih meja; z zaskrbljenostjo pa ugotavlja, da je bilo v državah članica od prenosa direktive o evropski odredbi o zaščiti zabeleženih le sedem evropskih odredb o zaščiti, čeprav je bilo v državah članicah v zadnjih letih na tisoče zaprosil za nacionalno odredbo o zaščiti in jih je bilo toliko tudi izdanih (21); |
| --- | --- |

4.

| 5. | obžaluje, da Komisija Parlamentu in Svetu do 11. januarja 2016 ni predložila poročila o uporabi direktive o evropski odredbi o zaščiti; poziva Komisijo, naj izpolni svoje obveznosti poročanja, kot je določeno v direktivi, ter naj v svoje poročilo vključi pregled nacionalnih zaščitnih ukrepov, pregled dejavnosti usposabljanja, analizo o tem, ali države članice spoštujejo pravico žrtve do brezplačne pravne pomoči, vključno z informacijami o tem, ali stroški v zvezi z odredbo o zaščiti bremenijo žrtve, in pregled kampanj ozaveščanja, ki potekajo v državah članicah; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opozarja na obveznost države izvršitve, da priznanju evropske odredbe o zaščiti kljub zapletenosti in obstoječim pravnim izzivom pripiše enak pomen kot država izdaje; |
| --- | --- |

6.

| 7. | je zaskrbljen zaradi velikega razkoraka med usklajevanjem in komunikacijo med državami članicami pri izvrševanju evropske odredbe o zaščiti; poziva države članice, naj izboljšajo in skupaj povečajo sodelovanje in komunikacijo v zvezi s to odredbo, saj bi tako vzpostavili veliko bolj učinkovite postopke in sočasne čezmejne ukrepe med državami članicami; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da je treba izboljšati zbiranje statističnih podatkov, da bi ocenili obseg problematike in rezultate ukrepov, sprejetih za zmanjšanje nasilja zaradi spola; poziva države članice, naj standardizirajo in digitalizirajo oblike in postopke v zvezi z evropsko odredbo o zaščiti ter vzpostavijo nacionalni registrski sistem evropskih odredb o zaščiti, da bi zbirali podatke, in izboljšajo izmenjavo informacij s Komisijo in državami članicami; poziva države članice, naj zbirajo in Evropski komisiji redno posredujejo po spolu razčlenjene podatke o številu zahtevanih, izdanih in izvršenih evropskih odredb o zaščiti ter informacije o vrstah kaznivih dejanj; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisijo, naj vzpostavi evropski registrski sistem za zbiranje informacij o evropskih odredbah o zaščiti iz vseh držav članic; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva k enemu standardnemu obrazcu, veljavnemu v kazenskih in civilnih zadevah in v vseh državah članicah, ki se oblikuje in uporablja za vložitev zahtevka za odredbo o zaščiti in za priznavanje teh odredb; poziva k uporabi digitalnega sistema upravljanja, ki omogoča usklajevanje, standardizacijo zbranih podatkov in pospeši upravljanje odredb ter pripravo operativnih statističnih podatkov na ravni Unije; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisijo in države članice, naj objavijo popoln seznam pristojnih organov, ki so odgovorni za izdajo in priznanje evropskih odredb o zaščiti, ter osrednjih organov, ki izdajajo in sprejemajo odredbe v državah članicah, ter naj poskrbijo, da bo seznam zlahka dostopen in bodo lahko zaščitene osebe in organizacije za podporo žrtvam zaprošale za odredbe ali reševale s tem povezana vprašanja; poziva države članice, naj okrepijo nacionalne in lokalne institucije in pristojne organe, da bodo povečale dostopnost in uporabnost odredbe, s čimer bi se olajšalo njihovo izdajanje; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisijo, naj za ustrezno delovanje evropskih odredb o zaščiti podpre vse oblike izmenjave dobre prakse in sodelovanja med državami članicami ter med njimi in civilno družbo; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da bi moral žrtve kaznivih dejanj, ki so ali bi razmišljale o pridobitvi nacionalne odredbe o zaščiti, določen pristojni organ samodejno in ustrezno obvestiti in opozoriti, in to ustno in pisno, o možnosti, da med kazenskim postopkom zaprosijo za evropsko odredbo o zaščiti; poudarja, da zaščitena oseba ne bi smela imeti finančnih stroškov, ker je zaprosila za izdajo evropske odredbe o zaščiti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva države članice, naj posamično ocenijo zagotavljanje pomoči in podpornih ukrepov pri zaprošanju za evropsko odredbo o zaščiti, pri tem pa uporabijo pristop, ki upošteva vprašanje spola; |
| --- | --- |

14.

| 15. | obžaluje nezadovoljiv dostop do sodnega varstva in pravne pomoči za žrtve vseh vrst kaznivih dejanj v nekaterih državah članicah, kar vodi v slabo obveščanje žrtev o možnosti zaprosila za evropsko odredbo o zaščiti; meni, da bi morale države članice zagotoviti dajanje brezplačne pravne pomoči, administrativne podpore in ustreznih informacij o evropski odredbi o zaščiti osebam, ki so zaščitene, saj je to ključnega pomena za uporabo in učinkovitost tega instrumenta, tako ob izdaji kot tudi ob izvršitvi; poziva države članice, naj povečajo sredstva, namenjena spremljanju in preprečevanju nasilja nad ženskami na podeželskih območjih; |
| --- | --- |

15.

| 16. | spodbuja države članice, naj obveščajo zaščitene osebe o dopolnilnih sredstvih socialne pomoči v državi članici gostiteljici, kot so pomoč družinam, namestitev itd., saj ti ukrepi ne spadajo na področje uporabe evropske odredbe o zaščiti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | opozarja, da bi bilo treba kot del zaščite in dopolnilne socialne pomoči posebno pozornost nameniti otroškim žrtvam in otrokom žrtev kaznivih dejanj, zlasti tistim, ki jih ogroža nasilje zaradi spola; |
| --- | --- |

17.

| 18. | obžaluje, da države članice pred in med izdajo evropske odredbe o zaščiti ter potem ne zagotavljajo storitev prevajanja in tolmačenja v jezik, ki bi ga žrtev razumela; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da bi morale žrtve med trajanjem postopka izdaje evropske odredbe o zaščiti vedno imeti pravico, da dajo izjavo; poudarja, da morajo biti storitve prevajanja in tolmačenja na voljo v celotnem postopku izdaje evropske odredbe o zaščiti; zato poudarja, da bi bilo treba vse zadevne dokumente prevesti v jezik, ki bi ga žrtev razumela; |
| --- | --- |

19.

| 20. | obžaluje, da ni posebnih ukrepov za žrtve v ranljivem položaju ali s posebnimi potrebami, ki bi jih države članice izvajale; meni, da zmanjšanje javne porabe v mnogih primerih negativno vpliva na sredstva, ki so na voljo za izvajanje teh posebnih ukrepov; zato države članice poziva, naj v sodelovanju s Komisijo in ustreznimi organizacijami, ki se ukvarjajo z zaščito žrtev, sprejmejo posebne smernice in ukrepe, s katerimi bodo žrtvam v ranljivem položaju ali s posebnimi potrebami olajšale izdajo evropske odredbe o zaščiti; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da je lahko zaradi naraščajočega in vse nevarnejšega trenda trgovine z ljudmi evropska odredba o zaščiti zelo koristen instrument za žrtve te trgovine; zato poziva Komisijo, naj evropsko odredbo o zaščiti vključi v strategijo EU za boj proti trgovini z ljudmi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | meni, da mora biti izdaja odredbe o zaščiti zato, da bo izpolnila ves svoj potencial in zagotovila enake zaščitne ukrepe v državi izdaje in državi izvršitve, kar se da hitra, učinkovita in samodejna, s čim manj birokracije; poziva Komisijo in države članice, naj za izdajo evropske odredbe o zaščiti in obvestilo o njej določijo jasen in kratek rok dveh tednov za pristojne organe držav članic, da se prepreči vse večja negotovost zaščitenih oseb in pritisk nanje, in naj pristojnim organom za dosego istega cilja naložijo zadostno obveščanje žrtev med postopkom odločanja o njihovi prošnji za izdajo evropske odredbe o zaščiti, tudi obveščanje o vseh incidentih, ki so se zgodili med postopkom; v zvezi s tem poziva države članice, naj organom, ki obravnavajo evropske odredbe o zaščiti, dodelijo zadostna sredstva, da se bo vzpostavil učinkovit sistem, ki bo upošteval razmere, v katerih se nahaja žrtev; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva države članice, naj ustrezno upoštevajo interese zaščitene osebe in naj bodo varno zatočišče za osebe, ki prijavijo nasilno dejanje, tako da v celoti spoštujejo obveznost, da osebe, ki povzroča nevarnost, ne smejo obveščati o kraju, kjer se nahaja zaščitena oseba, ali o drugih njenih kontaktnih podatkih, razen če je to nujno potrebno za izpolnitev ciljev odredbe o zaščiti; poudarja, da ko okoliščine zahtevajo, da se storilca obvesti o podrobnostih v zvezi z evropsko odredbo o zaščiti, se o tej odločitvi obvesti tudi žrtev; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva države članice, naj predvidijo posebne postopke za olajšanje izdaje evropske odredbe o zaščiti za zaščito družinskih članov, ki živijo skupaj z žrtvijo, za katero že bila izdana evropska odredba o zaščiti; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja vse večjo učinkovitost novih tehnologij, kot so sistemi spremljanja GPS in aplikacije za pametne telefone, ki sprožijo alarm, ko se bliža nevarnost, s čimer bi lahko izboljšali učinkovitost in prilagodljivost evropskih odredb o zaščiti v državi izdaje in državi izvršitve; je zaskrbljen, da lahko le omejeno število držav članic uporabi tovrstne nove tehnologije; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja pomen spremljanja evropske odredbe o zaščiti v državi izvršitve zaradi grožnje, ki ji je žrtev izpostavljena, da se ugotovi, ali so se sprejeti zaščitni ukrepi ustrezno izvajali in ali jih je treba spremeniti; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva Komisijo, naj spremlja izvajanje te direktive in brez odlašanja sproži postopke za ugotavljanje kršitev proti vsem državam članicam, ki kršijo njene določbe; |
| --- | --- |

27.

| 28. | v skladu s stališčem, ki so ga večkrat izrazila združenja žrtev nasilja zaradi spola, predlaga, naj se preskusijo postopki, ki bi spremenili tradicionalni odnos do zaščite v večini držav članic; namesto da bi ukrepe usmerili zgolj na žrtve, kot se pogosto zgodi, bi morale tehnike za preprečevanje tveganj vključevati preprečevanje škode, spremljanje in nadzor povzročiteljev škode ter sledenje tem osebam, medtem ko bi bilo treba med preventivne ukrepe prednostno vključiti obvezno prevzgojo storilcev; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva Komisijo in države članice, naj temeljito preučijo, kako bi izboljšali zakonodajo o odredbi, njeno dejansko izvajanje v državah članicah EU in njeno podporo v praksi, da bi zagotavljali pravico do mednarodne zaščite ter do pomoči in podpore, kot so jih deležne žrtve nasilja, zaščitene na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva agencije EU, kot sta Agencija EU za temeljne pravice in Evropski inštitut za enakost spolov, naj redno spremljajo izvajanje te direktive; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva Komisijo, naj objavi razpis za spremljanje civilne družbe in poročanje o njej, da bi se v državah članicah izboljšalo delovanje instrumenta evropske odredbe o zaščiti, v ta namen pa naj nevladnim organizacijam omogoči dostop do sredstev EU; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva Komisijo, naj objavi razpise za spodbujanje raziskav uporabe nacionalnih in evropskih odredb o zaščiti ter usklajuje programe za uvajanje kampanj za ozaveščanje v državah članicah, s katerimi bodo žrtve kaznivih dejanj obveščene o možnosti, da zaprosijo za evropsko odredbo o zaščiti, in o čezmejnih zaščitnih ukrepih; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva države članice, naj tesneje sodelujejo z nevladnimi organizacijami ter izvajajo obvezno, v storitve usmerjeno praktično in presečno usposabljanje, ki bo temeljilo na človekovih pravicah, za vse javne uslužbence, ki imajo v povezavi z evropsko odredbo o zaščiti poklicno opraviti z žrtvami in so pomembni za pravilno izvajanje te direktive; poudarja, da bi morali v vseh državah članicah uvesti posebno in redno usposabljanje in tečaje o evropski odredbi o zaščiti za policijsko osebje, zaposlene v pristojnih nacionalnih organih, delavce v pravni stroki, socialne delavce in združenja ter nevladne organizacije, ki se ukvarjajo z žrtvami nasilja; poziva k ustreznemu usposabljanju osebja, ki se ukvarja s primeri nasilja zaradi spola, glede posebnih potreb žensk, ki so žrtve nasilja, ter k dodelitvi zadostnih sredstev, da se bo nasilje zaradi spola obravnavalo prednostno; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva države članice, naj glede na globoko zakoreninjeno sovraštvo do žensk in seksizem v naših družbah ter vse večjo izpostavljenost otrok in najstnikov nasilju na spletu v učne načrte osnovnih in srednjih šol vključijo izobraževanje o enakosti spolov in nenasilju z vključevanjem učencev v razprave in z uporabo vseh možnih priložnosti za poučevanje; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poudarja, da se nova sredstva komunikacije, npr. prek digitalnih platform, uporabljajo kot nova oblika nasilja zaradi spola, kar vključuje tudi grožnje in nadlegovanje; zato poziva države članice, naj v izdajanje in/ali izvajanje evropske odredbe o zaščiti vključijo tudi te vidike; |
| --- | --- |

35.

Splošna priporočila glede nasilja zaradi spola

| 36. | poziva Komisijo, naj v evropsko agendo za varnost vključi zaščito vseh državljanov, zlasti tistih v najranljivejšem položaju, pri tem pa se osredotoči na žrtve kaznivih dejanj, kot sta trgovina z ljudmi ali nasilje zaradi spola, vključno z žrtvami terorizma, ki jim je tudi treba nuditi posebno pozornost, podporo in družbeno priznanje; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva Komisijo, naj pripravi kampanje, s katerimi bo ženske spodbujala k prijavljanju vseh oblik nasilja zaradi spola, s tem pa jih bo zaščitila in izboljšala točnost podatkov o tej vrsti nasilja; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poudarja, da je v skladu s poročilom o oceni, ki ga je pripravila raziskovalna služba Parlamenta, glavni vzrok za različne ravni uporabe nacionalnih in evropskih odredb o zaščiti neustrezna seznanjenost žrtev in mnogih strokovnjakov z možnostmi, ki jih prinaša ta direktiva; zato poziva države članice, naj prevzamejo popolno odgovornost za svoje državljane in ob sodelovanju z ustreznimi nevladnimi organizacijami začnejo dolgoročne kampanje za ozaveščanje in presečno senzibilizacijo glede razpoložljivih instrumentov za zaščito in njihove uporabe, ki bodo ciljno usmerjene na a) celotno družbo, b) morebitne žrtve, zlasti ženske, za katere so že izdane veljavne nacionalne odredbe o zaščiti, in c) strokovnjake, kot so uslužbenci organov pregona, uradniki v pravosodnem sistemu in ponudniki pravne pomoči, socialni delavci in osebje za nujne primere, ki so prvi, ki se ukvarjajo z žrtvami; zato poziva Komisijo, naj zagotovi finančna sredstva za začetek programov informiranja; |
| --- | --- |

38.

| 39. | je seznanjen z obstojem portala e-pravosodje, ki ga upravlja Komisija s prispevki držav članic; pozdravlja pobudo Komisije, da se razširi obstoječi razdelek za žrtve na portalu e-pravosodje, tako da bo zajemal vse pomembne informacije v zvezi s pravicami žrtev, tudi smernice za posamezne države o prijavljanju primerov nasilja; poudarja, da je treba razdelek za žrtve oblikovati kot praktično orodje in vir informacij, ki bo enostavno za uporabo in ki bi moralo biti na voljo v vseh uradnih jezikih EU; spodbuja države članice, naj vzpostavijo uporabniku prijazno spletišče, ki bo posvečeno pravicam žrtev, ki bo vključevalo tudi evropsko odredbo o zaščiti in digitalno platformo za poročanje, kar bo olajšalo identifikacijo nasilja zaradi spola, in ki bo zlahka dostopno npr. prek nacionalnih pravosodnih informacijskih portalov; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva države članice, naj tesneje sodelujejo z nevladnimi organizacijami, ki ščitijo žrtve nasilja, da bi oblikovali strategije proaktivnega in reaktivnega ukrepanja v zvezi z nasiljem zaradi spola, delovanjem instrumenta evropske odredbe o zaščiti in potrebnimi spremembami v zakonodaji in pri podpori; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva Komisijo, naj predloži pravni akt za podporo držav članic pri preprečevanju in odpravljanju vseh oblik nasilja nad ženskami in dekleti ter nasilja zaradi spola; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva Svet, naj sproži premostitveno klavzulo, tako da soglasno sprejme sklep o opredelitvi nasilja nad ženskami in dekleti (in drugih oblik nasilja zaradi spola) kot enega od kaznivih dejanj iz člena 83(1) PDEU; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva, da se nujno začne postopek postopnega zbliževanja zakonodaje na področju nasilnega vedenja, ki privede do odredb o zaščiti; poudarja, da so napadi, katerih žrtve so zlasti ženske, resna zadeva in da bi se morali kazensko preganjati v vseh državah članicah, prav tako pa bi morala sodišča v primerih nasilja zaradi spola sprejemati zaščitne ukrepe; |
| --- | --- |

43.

Za usklajen zakonodajni okvir EU za zaščito žrtev

| 44. | pozdravlja, da je EU dne 13. junija 2017 s podpisom pristopila k Istanbulski konvenciji, s čimer sledi celostnemu, celovitemu in usklajenemu pristopu, pri katerem so pravice žrtev na prvem mestu, in ki bi ga bilo treba v celoti povezati z evropsko odredbo o zaščiti; poziva EU, naj sklene obsežen pristop h konvenciji za preprečevanje boja proti nasilju nad ženskami, za boj proti nekaznovanosti in za zaščito žrtev; poudarja pomen tega instrumenta pri premoščanju ene od ovir za uporabo te odredbe, ki je v nepriznavanju zalezovanja kot kaznivega dejanja v vseh državah članicah; v skladu s svojo resolucijo z dne 12. septembra 2017 o pristopu EU k Istanbulski konvenciji poziva Komisijo, naj imenuje koordinatorja EU za boj proti nasilju nad ženskami, ki bi bil odgovoren za usklajevanje, izvrševanje, spremljanje in vrednotenje politik, instrumentov in ukrepov EU za preprečevanje vseh oblik nasilja nad ženskami in dekleti ter boj proti njim in ki bi zastopal EU v odboru podpisnic Konvencije; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva vse države članice, naj ratificirajo in v celoti izvajajo Istanbulsko konvencijo, če tega še niso storile, in dodelijo ustrezne finančne in človeške vire za preprečevanje nasilja nad ženskami in nasilja zaradi spola ter za boj proti njima, tudi z okrepitvijo položaja žensk in deklet, zaščito žrtev in omogočanjem, da prejmejo odškodnino; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva države članice, naj zagotovijo ustrezno usposabljanje, postopke in smernice za vse strokovnjake, ki delajo z žrtvami vseh vrst nasilnih dejanj s področja uporabe Istanbulske konvencije, da bi preprečili diskriminacijo ali ponovno viktimizacijo v sodnih, medicinskih in policijskih postopkih; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pozdravlja obveznost iz Istanbulske konvencije, da se vzpostavijo telefonske linije za klic v sili, ki bodo brezplačno delovale 24 ur na dan, 7 dni v tednu, v vseh državah in prek katerih bodo klicatelji dobili nasvete v zvezi z vsemi oblikami nasilja, ki jih zajema področje uporabe konvencije; spodbuja države članice, naj v ustreznih primerih to orodje uporabijo ter naj žrtve seznanijo z informacijami v zvezi z evropsko odredbo o zaščiti; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poudarja, da je mogoče pravne in praktične pomanjkljivosti pri izvajanju te direktive premoščati z ustreznim medsebojnim vplivanjem in usklajevanjem različnih instrumentov EU za zaščito žrtev, kot so Okvirni sklep 2009/829/PNZ o nadzornih ukrepih kot alternativi začasnemu priporu in okvirni sklep o pogojnih ukrepih, Uredba (EU) št. 606/2013 o vzajemnem priznavanju zaščitnih ukrepov v civilnih zadevah in Direktiva 2012/29/EU z dne 25. oktobra 2012 o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj, ki je opredelila pravico do informacij ter do brezplačnih storitev tolmačenja in prevajanja informacij in v kateri je opredeljen celovit pristop do žrtev s posebnimi potrebami, vključno z žrtvami nasilja zaradi spola; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva države članice, naj žrtve obvestijo o drugih zaščitnih ukrepih, če država izvršitve ne bi več spadala na področje uporabe te direktive; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva Komisijo, naj naredi vse potrebno za pregled obstoječih instrumentov pravnega varstva za žrtve kaznivih dejanj in vzpostavitev skladnega pravnega okvira EU zanj; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva Komisijo, naj oceni, kako se ta direktiva uporablja v povezavi s povezanimi instrumenti v civilnih zadevah, namreč Uredbo (EU) št. 606/2013, ter predlaga smernice, kako bi države članice lahko učinkoviteje uporabljale oba pravna instrumenta EU, katerih namen je zaščititi žrtve s priznavanjem zaščitnih ukrepov, sprejetih po nacionalnih civilnih ali kazenskopravnih postopkih; |
| --- | --- |

51.

o

o o

| 52. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, Agenciji Evropske unije za temeljne pravice in Evropskemu inštitutu za enakost spolov. |
| --- | --- |

52.

---

(1)  UL L 131, 20.5.2017, str. 11.

(2)  UL L 131, 20.5.2017, str. 13.

(3)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0329.

(4)  UL L 315, 14.11.2012, str. 57.

(5)  UL L 261, 6.8.2004, str. 15.

(6)  UL L 101, 15.4.2011, str. 1.

(7)  UL L 335, 17.12.2011, str. 1.

(8)  UL L 338, 21.12.2011, str. 2.

(9)  UL L 181, 29.6.2013, str. 4.

(10)  UL L 337, 16.12.2008, str. 102.

(11)  UL L 294, 11.11.2009, str. 20.

(12)  UL L 350, 30.12.2008, str. 60.

(13)  UL C 187, 28.6.2011, str. 1.

(14)  UL C 115, 4.5.2010, str. 1.

(15)  UL C 285 E, 21.10.2010, str. 53.

(16)  UL C 341 E, 16.12.2010, str. 35.

(17)  UL C 285, 29.8.2017, str. 2.

(18)  UL C 407, 4.11.2016, str. 2.

(19)  Poročilo Agencije za temeljne pravice z naslovom „Nasilje nad ženskami: vseevropska raziskava“. Glavni rezultati iz poročila kažejo, da je vsaka tretja ženska (33 %) po dopolnjenem petnajstem letu starosti doživela fizično in/ali spolno nasilje, vsaka peta ženska (18 %) je doživela zalezovanje, vsaka druga (55 %) pa je doživela eno ali več oblik spolnega nadlegovanja. Nasilja nad ženskami zato ni mogoče obravnavati kot postransko zadevo, povezano z življenjem zgolj nekaterih žensk.

(20)  https://www.coe.int/en/web/conventions/full-list/-/conventions/treaty/210/signatures?desktop=true

(21)  Študija službe Evropskega parlamenta za raziskave o Direktivi 2011/99/EU o evropski odredbi o zaščiti ocenjuje, da je leta 2010 v EU prebivalo več kot 100 000 žensk, ki so bile deležne zaščitnih ukrepov zaradi nasilja zaradi spola.

---

| 18.11.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 390/155 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 390/155

---

P8_TA(2018)0190

Izvajanje bolonjskega procesa – stanje in nadaljnje ukrepanje

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. aprila 2018 o izvajanju bolonjskega procesa – stanje in nadaljnje ukrepanje (2018/2571(RSP))

(2019/C 390/22)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 14 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 14 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2012 o prispevku Evropskih institucij h konsolidaciji in napredku bolonjskega procesa (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2012 o prispevku Evropskih institucij h konsolidaciji in napredku bolonjskega procesa (1),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 25. in 26. novembra 2013 o svetovni razsežnosti evropskega visokega šolstva (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 25. in 26. novembra 2013 o svetovni razsežnosti evropskega visokega šolstva (2),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. septembra 2011 z naslovom Spodbujanje rasti in delovnih mest – program za posodobitev evropskih visokošolskih sistemov (COM(2011)0567), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. septembra 2011 z naslovom Spodbujanje rasti in delovnih mest – program za posodobitev evropskih visokošolskih sistemov (COM(2011)0567),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 28. in 29. novembra 2011 o posodobitvi visokošolskega izobraževanja (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 28. in 29. novembra 2011 o posodobitvi visokošolskega izobraževanja (3),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. novembra 2012 z naslovom Ponovni razmislek o izobraževanju: naložbe v spretnosti za boljše socialno-ekonomske rezultate (COM(2012)0669), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. novembra 2012 z naslovom Ponovni razmislek o izobraževanju: naložbe v spretnosti za boljše socialno-ekonomske rezultate (COM(2012)0669),

| — | ob upoštevanju priporočila 2006/143/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. februarja 2006 o nadaljnjem evropskem sodelovanju pri zagotavljanju kakovosti v visokem šolstvu (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila 2006/143/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. februarja 2006 o nadaljnjem evropskem sodelovanju pri zagotavljanju kakovosti v visokem šolstvu (4),

| — | ob upoštevanju skupne deklaracije, ki so jo 19. junija 1999 v Bologni podpisali ministri za šolstvo iz 29 evropskih držav (bolonjska deklaracija), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne deklaracije, ki so jo 19. junija 1999 v Bologni podpisali ministri za šolstvo iz 29 evropskih držav (bolonjska deklaracija),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. aprila 2015 o pregledu izvajanja bolonjskega procesa (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. aprila 2015 o pregledu izvajanja bolonjskega procesa (5),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. novembra 2017 z naslovom Krepitev evropske identitete s pomočjo izobraževanja in kulture (COM(2017)0673), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. novembra 2017 z naslovom Krepitev evropske identitete s pomočjo izobraževanja in kulture (COM(2017)0673),

| — | ob upoštevanju vprašanja za Komisijo o izvajanju bolonjskega procesa – stanje in nadaljnje ukrepanje (O-000020/2018 – B8-0014/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja za Komisijo o izvajanju bolonjskega procesa – stanje in nadaljnje ukrepanje (O-000020/2018 – B8-0014/2018),

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za kulturo in izobraževanje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za kulturo in izobraževanje,

| — | ob upoštevanju člena 128(5) in člena 123(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 128(5) in člena 123(2) Poslovnika,

| A. | ker je bolonjski proces medvladna pobuda, s katero si države prizadevajo z odprtim in vključujočim dialogom in na podlagi mednarodno sprejetih obvez doseči skupne cilje in s tem prispevati k vzpostavitvi evropskega visokošolskega prostora; ker je visokokakovostno visokošolsko izobraževanje bistvenega pomena za razvoj široke in napredne, na znanju temelječe družbe, ki navsezadnje prispeva k izgradnji stabilne, mirne in strpne skupnosti z zagotavljanjem enakih možnosti in vsem dostopnega kakovostnega izobraževanja; |
| --- | --- |

A.

ker je bolonjski proces medvladna pobuda, s katero si države prizadevajo z odprtim in vključujočim dialogom in na podlagi mednarodno sprejetih obvez doseči skupne cilje in s tem prispevati k vzpostavitvi evropskega visokošolskega prostora; ker je visokokakovostno visokošolsko izobraževanje bistvenega pomena za razvoj široke in napredne, na znanju temelječe družbe, ki navsezadnje prispeva k izgradnji stabilne, mirne in strpne skupnosti z zagotavljanjem enakih možnosti in vsem dostopnega kakovostnega izobraževanja;

| B. | ker bolonjski proces spodbuja mobilnost s povečevanjem internacionalizacije visokošolskega izobraževanja ter z izboljševanjem kompatibilnosti in primerljivosti standardov v različnih visokošolskih sistemih, obenem so spoštovana načela akademske svobode in avtonomije institucij, posebna pozornost pa je namenjena izboljšanju kakovosti visokošolskega izobraževanja in zagotavljanju enakih možnosti državljanom; |
| --- | --- |

B.

ker bolonjski proces spodbuja mobilnost s povečevanjem internacionalizacije visokošolskega izobraževanja ter z izboljševanjem kompatibilnosti in primerljivosti standardov v različnih visokošolskih sistemih, obenem so spoštovana načela akademske svobode in avtonomije institucij, posebna pozornost pa je namenjena izboljšanju kakovosti visokošolskega izobraževanja in zagotavljanju enakih možnosti državljanom;

| C. | ker je bil evropski visokošolski prostor oblikovan z namenom vzpostavitve treh študijskih ciklov (dodiplomski, magistrski in doktorski) in da bi bili evropski visokošolski sistemi bolj primerljivi in privlačni na svetovni ravni; |
| --- | --- |

C.

ker je bil evropski visokošolski prostor oblikovan z namenom vzpostavitve treh študijskih ciklov (dodiplomski, magistrski in doktorski) in da bi bili evropski visokošolski sistemi bolj primerljivi in privlačni na svetovni ravni;

| D. | ker je izobraževanje eden od glavnih stebrov naše družbe in ker ima visokošolsko izobraževanje pomembno vlogo pri spodbujanju osebnega razvoja ter razvoja znanj in spretnosti, povečanju zaposljivosti in konkurenčnosti, krepitvi državljanskega udejstvovanja, aktivnemu državljanstvu in medkulturnemu razumevanju, spodbujanju skupnih vrednost ter pri obravnavanju izzivov hitro spreminjajočega se sveta; |
| --- | --- |

D.

ker je izobraževanje eden od glavnih stebrov naše družbe in ker ima visokošolsko izobraževanje pomembno vlogo pri spodbujanju osebnega razvoja ter razvoja znanj in spretnosti, povečanju zaposljivosti in konkurenčnosti, krepitvi državljanskega udejstvovanja, aktivnemu državljanstvu in medkulturnemu razumevanju, spodbujanju skupnih vrednost ter pri obravnavanju izzivov hitro spreminjajočega se sveta;

| E. | ker je Komisija pripravila obnovljeno agendo EU za visokošolsko izobraževanje, da bi podprla visokošolske ustanove in nacionalne organe, pristojne za izobraževanje; ker bi bile lahko druge države v evropskem visokošolskem prostoru s posvetovanji in izmenjavo dobre prakse postopoma vključene v ta proces; |
| --- | --- |

E.

ker je Komisija pripravila obnovljeno agendo EU za visokošolsko izobraževanje, da bi podprla visokošolske ustanove in nacionalne organe, pristojne za izobraževanje; ker bi bile lahko druge države v evropskem visokošolskem prostoru s posvetovanji in izmenjavo dobre prakse postopoma vključene v ta proces;

| F. | ker so prizadevanja za odprt in vključujoč evropski visokošolski prostor, ki temelji na kakovosti in medsebojnem zaupanju, temelj bolonjskega procesa; |
| --- | --- |

F.

ker so prizadevanja za odprt in vključujoč evropski visokošolski prostor, ki temelji na kakovosti in medsebojnem zaupanju, temelj bolonjskega procesa;

| G. | ker bolonjski proces in evropski visokošolski prostor vključujeta 48 držav, med drugim številne pomembne sosede in partnerice EU; ker bolonjski proces krepi učinkovitost partnerstev z državami, ki niso članice EU, na področju visokošolskega izobraževanja in zagotavlja spodbude za reformo izobraževanja in drugih področij v teh državah; |
| --- | --- |

G.

ker bolonjski proces in evropski visokošolski prostor vključujeta 48 držav, med drugim številne pomembne sosede in partnerice EU; ker bolonjski proces krepi učinkovitost partnerstev z državami, ki niso članice EU, na področju visokošolskega izobraževanja in zagotavlja spodbude za reformo izobraževanja in drugih področij v teh državah;

| H. | ker sta ob upoštevanju neenakomernega napredka pri izvajanju bolonjskega procesa v evropskem visokošolskem prostoru in težav pri izvajanju sprejetih strukturnih reform v številnih primerih, večja in lažja mobilnost študentov ter skupne diplome dva velika dosedanja dosežka bolonjskega procesa; |
| --- | --- |

H.

ker sta ob upoštevanju neenakomernega napredka pri izvajanju bolonjskega procesa v evropskem visokošolskem prostoru in težav pri izvajanju sprejetih strukturnih reform v številnih primerih, večja in lažja mobilnost študentov ter skupne diplome dva velika dosedanja dosežka bolonjskega procesa;

| I. | ker je bila leta 2015 v evropski visokošolski prostor sprejeta Belorusija pod pogojem, da bo izpolnila zahteve iz beloruske agende za reformo visokošolskega izobraževanja; ker beloruske oblasti do konca leta 2017 še niso izpolnile svojih obveznosti in se morajo ponovno lotiti reform; |
| --- | --- |

I.

ker je bila leta 2015 v evropski visokošolski prostor sprejeta Belorusija pod pogojem, da bo izpolnila zahteve iz beloruske agende za reformo visokošolskega izobraževanja; ker beloruske oblasti do konca leta 2017 še niso izpolnile svojih obveznosti in se morajo ponovno lotiti reform;

| 1. | poziva sodelujoče države, naj povečajo politično udejstvovanje in okrepijo medsebojno sodelovanje pri izvajanju skupno dogovorjenih ciljev v celotnem evropskem visokošolskem prostoru, naj po potrebi oblikujejo ustrezne zakonodajne okvire, s katerimi bi utrdili njegov razvoj, okrepili njegovo verodostojnost in zagotovili, da evropski visokošolski sistem postane referenca za akademsko odličnost v svetovnem merilu, obenem pa se povečajo priložnosti za mobilnost, da bo vključeno kar največje število študentov; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva sodelujoče države, naj zagotovijo pregledne, dostopne in pravične mehanizme za dodeljevanje štipendij in nadomestil za mobilnost; poziva EU in države članice, naj povečajo proračunska sredstva za izobraževanje, da bi zagotovile brezplačno in vsem dostopno visokošolsko izobraževanje in s tem spodbudile vseživljenjsko učenje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisijo in sodelujoče države, naj omogočijo lažje priznavanje obdobij akademskega študija in kreditnih točk, pridobljenih v tujini, ter kvalifikacij za akademske in poklicne namene in predhodnega učenja ter naj oblikujejo sisteme za zagotavljanje kakovosti; vztraja, da bi morale Unija, države članice in univerze določiti ureditve za zagotavljanje finančne in upravne podpore študentom, akademikom in osebju iz prikrajšanih okolij s pomočjo ustreznega financiranja, med drugim, da bi sodelovali v programih mobilnosti, in dodatno odpreti dostop do visokošolskega izobraževanja z razširitvijo možnosti za vseživljenjsko učenje na akademski ravni, spodbujati dopolnilne oblike učenja, kot sta neformalno in priložnostno izobraževanje, ter vzpostaviti bolj odprte učne poti z odstranitvijo obstoječih ovir med različnimi stopnjami izobraževanja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva ustrezne deležnike in institucije, naj zagotovijo rešitev za težavo kratkih ciklov, kjer je test za vpis na univerzo potreben za dostop in sprejem v dodiplomski študijski program; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva države evropskega visokošolskega prostora, naj spodbujajo bolj vključujočo mobilnost študentov, učiteljev, raziskovalcev in administrativnega osebja, saj mobilnost prispeva k osebnemu in poklicnemu razvoju ter k večji kakovosti učenja, poučevanja, raziskovanja in opravljanja administrativnih nalog; se zavzema za vključitev mobilnosti v izobraževalne programe in izboljšanje učenja tujih jezikov; poziva države članice, naj priskrbijo ustrezna javna sredstva in zagotovijo učinkovitejšo uporabo teh sredstev, da bodo imeli študenti in raziskovalci sredstva, ki jih potrebujejo za študij v tujini, ter da njihovo socialno in ekonomsko ozadje ne bo pomenilo ovire; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da je širjenje znanja, raziskav in znanosti v državah evropskega visokošolskega prostora ključni del strategije EU za obdobje po letu 2020 in močno prispeva k spodbujanju evropskega državljanstva; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisijo, naj oceni izvajanje ciljev ministrske konference, ki je potekala leta 2015 v Erevanu, v zvezi s kakovostjo poučevanja in učenja ter spodbujanjem zaposljivosti diplomantov v celotnem delovnem življenju; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja pomen izboljšanja socialne razsežnosti visokošolskega izobraževanja; poziva države evropskega visokošolskega prostora, naj učinkovito izvajajo strategijo družbene razsežnosti prostora ter naj invalidnim študentom in študentom iz prikrajšanih okolij zagotovijo konkretne priložnosti za dostop do visokošolskega izobraževanja in njegovo dokončanje; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva države evropskega visokošolskega prostora, naj zagotovijo, da bodo posvetovanja in kritične ocene njihovih visokošolskih institucij izvedene na mednarodni ravni, in naj si prizadevajo za bolj usklajen pristop k izvajanju skupno dogovorjenih reform, da bi dosegle cilje bolonjskega procesa in da bi bilo neformalno in priložnostno izobraževanje dejansko priznano ter bi se s tem povečala zaposljivost študentov in državljansko udejstvovanje; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da je treba povečati dostop za slabo zastopane skupine, predvsem z določitvijo opredeljenih kvantitativnih ciljev, povezanih z dostopom in dokončanjem študija; poudarja, da je treba zagotoviti in spodbujati dostop beguncev in prosilcev za azil do vseh institucij v evropskem visokošolskem prostoru, ter opozarja, da je visokošolska izobrazba v Evropi privlačna tudi zato, ker je na voljo vsem študentom brez diskriminacije; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisijo, naj spremlja napredek pri uresničevanju ciljev socialne razsežnosti bolonjskega procesa ter širših ciljev vključevanja; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva, naj se na ministrski konferenci, ki bo potekala letos v Parizu, poroča o izvajanju ciljev, ki so bili določeni na zadnji ministrski konferenci (Erevan, maj 2015), o dokončni vzpostavitvi evropskega visokošolskega prostora; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva, naj se na naslednji ministrski konferenci, ki bo potekala leta 2018 v Parizu, oblikuje kritična ocena bolonjskega procesa, da bi a) opredelili preostale ovire in morebitne rešitve ter zagotovili ustrezno izvajanje obvez, b) podprli države, ki zaostajajo pri izvajanju ključnih zavez bolonjskega procesa z boljšim razvojem zmogljivosti, in oblikovali postopke za obravnavanje primerov neskladnosti ter c) preučili nove cilje evropskega visokošolskega prostora za obdobje po letu 2020 in okrepili dialog med vladami, visokošolskimi institucijami in raziskovalnimi inštituti ter s tem prispevali k vzpostavitvi bolj integriranega, visokokakovostnega, vključujočega, privlačnega in konkurenčnega evropskega visokošolskega prostora; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva države evropskega visokošolskega prostora, naj Belorusijo ohranijo na dnevnem redu; poziva Komisijo, naj zagotovi sredstva za operacije, ki so potrebne za izvajanje beloruskega načrta za reformo visokošolskega izobraževanja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva, naj sekretariat skupine za spremljanje bolonjskega procesa spremlja poročila o tem, da se nekatere smernice v različnih državah evropskega visokošolskega prostora različno izvajajo ter da so različna ozadja in razlike v obsegu sredstev povzročile velike razlike med institucijami v tem prostoru; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja pomen krepitve in ustvarjanja priložnosti za družbeno razpravo o sektorju visokošolskega izobraževanja in izzivih, s katerimi se soočajo deležniki; poudarja, da moramo spodbujati udeležbo študentov, raziskovalcev, učiteljev in neučiteljskega osebja pri upravljanju visokega šolstva; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da je treba povečati javna sredstva za izobraževanje in upoštevati krovni cilj EU, ki predvideva 3 % BDP Unije za raziskave in razvoj do leta 2020; |
| --- | --- |

17.

| 18. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  UL C 251 E, 31.8.2013, str. 24.

(2)  UL C 28, 31.1.2014, str. 2.

(3)  UL C 372, 20.12.2011, str. 36.

(4)  UL L 64, 4.3.2006, str. 60.

(5)  UL C 346, 21.9.2016, str. 2.

---

III Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

| 18.11.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 390/158 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 390/158

---

P8_TA(2018)0092

Sporazum o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med EU in Libanonom: sodelovanje Libanona v partnerstvu na področju raziskav in inovacij v Sredozemlju (PRIMA) ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2018 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko unijo in Libanonsko republiko, v katerem so določeni pogoji za sodelovanje Libanonske republike v partnerstvu na področju raziskav in inovacij v Sredozemlju (PRIMA) (11967/2017 – C8-0344/2017 – 2017/0199(NLE))

(Odobritev)

(2019/C 390/23)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (11967/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (11967/2017),

| — | ob upoštevanju osnutka sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko unijo in Libanonsko republiko, v katerem so določeni pogoji za sodelovanje Libanonske republike v partnerstvu na področju raziskav in inovacij v Sredozemlju (PRIMA) (11928/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko unijo in Libanonsko republiko, v katerem so določeni pogoji za sodelovanje Libanonske republike v partnerstvu na področju raziskav in inovacij v Sredozemlju (PRIMA) (11928/2017),

| — | ob upoštevanju Sklepa (EU) 2017/1324 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2017 o sodelovanju Unije v partnerstvu na področju raziskav in inovacij v Sredozemlju (PRIMA), ki ga skupaj izvaja več držav članic (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa (EU) 2017/1324 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2017 o sodelovanju Unije v partnerstvu na področju raziskav in inovacij v Sredozemlju (PRIMA), ki ga skupaj izvaja več držav članic (1),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 186 in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0344/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 186 in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0344/2017),

| — | ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A8-0352/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A8-0352/2017),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Libanonske republike. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  UL L 185, 18.7.2017, str. 1.

---

| 18.11.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 390/159 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 390/159

---

P8_TA(2018)0093

Sporazum med EU in Mavricijem o partnerstvu v ribiškem sektorju: ribolovne možnosti in finančni prispevek ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2018 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka, ki jih zagotavlja Sporazum med Evropsko unijo in Republiko Mauritius o partnerstvu v ribiškem sektorju (12476/2017– C8-0445/2017 – 2017/0223(NLE))

(Odobritev)

(2019/C 390/24)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (12476/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (12476/2017),

| — | ob upoštevanju Protokola o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka, ki jih zagotavlja Sporazum med Evropsko unijo in Republiko Mauritius o partnerstvu v ribiškem sektorju (12479/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka, ki jih zagotavlja Sporazum med Evropsko unijo in Republiko Mauritius o partnerstvu v ribiškem sektorju (12479/2017),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 43 in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6)ter členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0445/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 43 in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6)ter členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0445/2017),

| — | ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za ribištvo in mnenja Odbora za razvoj (A8-0053/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za ribištvo in mnenja Odbora za razvoj (A8-0053/2018),

| 1. | odobri sklenitev protokola; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Mavricij. |
| --- | --- |

2.

---

| 18.11.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 390/160 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 390/160

---

P8_TA(2018)0094

Sporazum med EU in Norveško o dodatnih trgovinskih preferencialih za kmetijske proizvode ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2018 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Kraljevino Norveško o dodatnih trgovinskih preferencialih za kmetijske proizvode (13357/2017 – C8-0434/2017 – 2017/0259(NLE))

(Odobritev)

(2019/C 390/25)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (13357/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (13357/2017),

| — | ob upoštevanju osnutka sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Kraljevino Norveško o dodatnih trgovinskih preferencialih za kmetijske proizvode (13471/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Kraljevino Norveško o dodatnih trgovinskih preferencialih za kmetijske proizvode (13471/2017),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s prvim pododstavkom člena 207(4) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0434/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s prvim pododstavkom člena 207(4) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0434/2017),

| — | ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A8-0126/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A8-0126/2018),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Kraljevine Norveške. |
| --- | --- |

2.

---

| 18.11.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 390/161 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 390/161

---

P8_TA(2018)0096

Vključitev emisij toplogrednih plinov in odvzemov zaradi rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva v okvir podnebne in energetske politike do leta 2030 ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vključitvi emisij toplogrednih plinov in odvzemov zaradi rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva v okvir podnebne in energetske politike do leta 2030 ter spremembi Uredbe (EU) št. 525/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o mehanizmu za spremljanje emisij toplogrednih plinov in poročanje o njih ter za sporočanje drugih informacij v zvezi s podnebnimi spremembami (COM(2016)0479 – C8-0330/2016 – 2016/0230(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2019/C 390/26)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2016)0479), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2016)0479),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 192(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0330/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 192(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0330/2016),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 14. decembra 2016 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 14. decembra 2016 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega odbora regij z dne 23. marca 2017 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega odbora regij z dne 23. marca 2017 (2),

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 20. decembra 2017, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 20. decembra 2017, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenj Odbora za razvoj, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A8-0262/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenj Odbora za razvoj, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A8-0262/2017),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 75, 10.3.2017, str. 103.

(2)  UL C 272, 17.8.2017, str. 36.

(3)  To stališče nadomešča spremembe, sprejete dne 13. septembra 2017 (Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0339).

---

P8_TC1-COD(2016)0230

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 17. aprila 2018 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta o vključitvi emisij toplogrednih plinov in odvzemov zaradi rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva v okvir podnebne in energetske politike do leta 2030 ter spremembi Uredbe (EU) št. 525/2013 in Sklepa št. 529/2013/EU

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2018/841.)

---

| 18.11.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 390/163 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 390/163

---

P8_TA(2018)0097

Zavezujoče letno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov za izpolnitev zavez iz Pariškega sporazuma ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zavezujočem letnem zmanjšanju emisij toplogrednih plinov v državah članicah v obdobju 2021–2030 za trdno energetsko unijo in izpolnitev zavez iz Pariškega sporazuma ter o spremembi Uredbe (EU) št. 525/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o mehanizmu za spremljanje emisij toplogrednih plinov in poročanje o njih ter za sporočanje drugih informacij v zvezi s podnebnimi spremembami (COM(2016)0482 – C8-0331/2016 – 2016/0231(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2019/C 390/27)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2016)0482), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2016)0482),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 192(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0331/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 192(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0331/2016),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 14. decembra 2016 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 14. decembra 2016 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 23. marca 2017 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 23. marca 2017 (2),

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 17. januarja 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 17. januarja 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za promet in turizem in Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A8-0208/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za promet in turizem in Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A8-0208/2017),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti z drugim besedilom, bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 75, 10.3.2017, str. 103.

(2)  UL C 272, 17.8.2017, str. 36.

(3)  To stališče nadomešča spremembe, sprejete dne 14. junija 2017 (Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0256).

---

P8_TC1-COD(2016)0231

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 17. aprila 2018 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta o zavezujočem letnem zmanjšanju emisij toplogrednih plinov za države članice v obdobju od 2021 do 2030 kot prispevku k podnebnim ukrepom za izpolnitev zavez iz Pariškega sporazuma ter o spremembi Uredbe (EU) št. 525/2013

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2018/842.)

---

| 18.11.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 390/165 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 390/165

---

P8_TA(2018)0098

Statut in financiranje evropskih političnih strank in evropskih političnih fundacij ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2014 o statutu in financiranju evropskih političnih strank in evropskih političnih fundacij (COM(2017)0481 – C8-0307/2017 – 2017/0219(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2019/C 390/28)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2017)0481), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2017)0481),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter člena 224 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0307/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter člena 224 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0307/2017),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. junija 2017 o financiranju političnih strank in političnih fundacij na evropski ravni (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. junija 2017 o financiranju političnih strank in političnih fundacij na evropski ravni (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 7. marca 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 7. marca 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve in stališča Odbora za proračunski nadzor v obliki predlogov sprememb (A8-0373/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve in stališča Odbora za proračunski nadzor v obliki predlogov sprememb (A8-0373/2017),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0274.

---

P8_TC1-COD(2017)0219

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 17. aprila 2018 z namenom sprejetja Uredbe (EU, Euratom) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014 o statutu in financiranju evropskih političnih strank in evropskih političnih fundacij

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU, Euratom) 2018/673.)

---

| 18.11.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 390/166 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 390/166

---

P8_TA(2018)0099

Energetska učinkovitost stavb ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2018 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2010/31/EU o energetski učinkovitosti stavb (COM(2016)0765 – C8-0499/2016 – 2016/0381(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2019/C 390/29)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2016)0765), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2016)0765),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 194(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0499/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 194(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0499/2016),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju obrazloženih mnenj nizozemskega senata in nizozemske poslanske zbornice v skladu s Protokolom št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavljata, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženih mnenj nizozemskega senata in nizozemske poslanske zbornice v skladu s Protokolom št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavljata, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 26. aprila 2017 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 26. aprila 2017 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 13. julija 2017 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 13. julija 2017 (2),

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 31. januarja 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 31. januarja 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A8-0314/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A8-0314/2017),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 246, 28.7.2017, str. 48.

(2)  UL C 342, 12.10.2017, str. 119.

---

P8_TC1-COD(2016)0381

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 17. aprila 2018 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2010/31/EU o energetski učinkovitosti stavb in Direktive 2012/27/EU o energetski učinkovitosti

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi (EU) 2018/844.)

---

| 18.11.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 390/168 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 390/168

---

P8_TA(2018)0106

Nenasprotovanje izvedbenemu ukrepu: blagovna znamka Evropske unije

Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje delegirani uredbi Komisije z dne 5. marca 2018 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2017/1001 Evropskega parlamenta in Sveta o blagovni znamki Evropske unije ter razveljavitvi Delegirane uredbe (EU) 2017/1430 (C(2018)01231 – 2018/2618(DEA))

(2019/C 390/30)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju delegirane uredbe Komisije (C(2018)01231) (v nadaljnjem besedilu: spremenjena delegirana uredba), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delegirane uredbe Komisije (C(2018)01231) (v nadaljnjem besedilu: spremenjena delegirana uredba),

| — | ob upoštevanju pisma Komisije z dne 23. marca 2018, v katerem ta poziva Parlament, naj izjavi, da ne bi nasprotoval delegirani uredbi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Komisije z dne 23. marca 2018, v katerem ta poziva Parlament, naj izjavi, da ne bi nasprotoval delegirani uredbi,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve predsedniku konference predsednikov odborov z dne 27. marca 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve predsedniku konference predsednikov odborov z dne 27. marca 2018,

| — | ob upoštevanju člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 207/2009 z dne 26. februarja 2009 o blagovni znamki Evropske skupnosti (1), ki je bila spremenjena z Uredbo (EU) št. 2015/2424 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2015 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 207/2009 o blagovni znamki Skupnosti ter Uredbe Komisije (ES) št. 2868/95 za izvedbo Uredbe Sveta (ES) št. 40/94 o znamki Skupnosti in razveljavitvi Uredbe Komisije (ES) št. 2869/95 o pristojbinah, ki se plačujejo Uradu za harmonizacijo notranjega trga (blagovne znamke in modeli) (2) in nato kodificirana kot Uredba (EU) 2017/1001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2017 o blagovni znamki Evropske unije (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 207/2009 z dne 26. februarja 2009 o blagovni znamki Evropske skupnosti (1), ki je bila spremenjena z Uredbo (EU) št. 2015/2424 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2015 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 207/2009 o blagovni znamki Skupnosti ter Uredbe Komisije (ES) št. 2868/95 za izvedbo Uredbe Sveta (ES) št. 40/94 o znamki Skupnosti in razveljavitvi Uredbe Komisije (ES) št. 2869/95 o pristojbinah, ki se plačujejo Uradu za harmonizacijo notranjega trga (blagovne znamke in modeli) (2) in nato kodificirana kot Uredba (EU) 2017/1001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2017 o blagovni znamki Evropske unije (3),

| — | ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2017/1431 z dne 18. maja 2017 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje nekaterih določb Uredbe Sveta (ES) št. 207/2009 o blagovni znamki Evropske unije (4), ki vsebuje posodobljena sklicevanja na Uredbo (EU) 2017/1001, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2017/1431 z dne 18. maja 2017 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje nekaterih določb Uredbe Sveta (ES) št. 207/2009 o blagovni znamki Evropske unije (4), ki vsebuje posodobljena sklicevanja na Uredbo (EU) 2017/1001,

| — | ob upoštevanju priporočila za sklep Odbora za pravne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za sklep Odbora za pravne zadeve,

| — | ob upoštevanju člena 105(6) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105(6) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju, da ni bilo izraženo nobeno nasprotovanje v roku iz tretje in četrte alinee člena 105(6) Poslovnika, ki se je iztekel 17. aprila 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju, da ni bilo izraženo nobeno nasprotovanje v roku iz tretje in četrte alinee člena 105(6) Poslovnika, ki se je iztekel 17. aprila 2018,

| A. | ker je bila Uredba (ES) št. 207/2009 kodificirana kot Uredba (EU) št. 2017/1001; |
| --- | --- |

A.

ker je bila Uredba (ES) št. 207/2009 kodificirana kot Uredba (EU) št. 2017/1001;

| B. | ker morajo sklicevanja v delegirani uredbi odražati preštevilčenje členov, do katerega je prišlo zaradi kodifikacije osnovnega akta; |
| --- | --- |

B.

ker morajo sklicevanja v delegirani uredbi odražati preštevilčenje členov, do katerega je prišlo zaradi kodifikacije osnovnega akta;

| C. | ker je zato treba razveljaviti Delegirano uredbo Komisije (EU) 2017/1430 z dne 18. maja 2017 o dopolnitvi Uredbe Sveta (ES) št. 207/2009 o blagovni znamki Evropske unije in o razveljavitvi uredb Komisije (ES) št. 2868/95 in (ES) št. 216/96 (5), določbe navedene delegirane uredbe pa s posodobljenimi sklicevanji na Uredbo (EU) št. 2017/1001 navesti v spremenjeni delegirani uredbi; |
| --- | --- |

C.

ker je zato treba razveljaviti Delegirano uredbo Komisije (EU) 2017/1430 z dne 18. maja 2017 o dopolnitvi Uredbe Sveta (ES) št. 207/2009 o blagovni znamki Evropske unije in o razveljavitvi uredb Komisije (ES) št. 2868/95 in (ES) št. 216/96 (5), določbe navedene delegirane uredbe pa s posodobljenimi sklicevanji na Uredbo (EU) št. 2017/1001 navesti v spremenjeni delegirani uredbi;

| D. | ker spremenjena delegirana uredba ne vsebuje vsebinskih sprememb Delegirane uredbe (EU) št. 2017/1430; |
| --- | --- |

D.

ker spremenjena delegirana uredba ne vsebuje vsebinskih sprememb Delegirane uredbe (EU) št. 2017/1430;

| E. | ker bi hitra objava spremenjene delegirane uredbe v Uradnem listu omogočila zgoden datum uporabe in zagotovila neprekinjeno delovanje prehodne ureditve, določene v končnih določbah spremenjene delegirane uredbe; |
| --- | --- |

E.

ker bi hitra objava spremenjene delegirane uredbe v Uradnem listu omogočila zgoden datum uporabe in zagotovila neprekinjeno delovanje prehodne ureditve, določene v končnih določbah spremenjene delegirane uredbe;

| 1. | izjavlja, da ne nasprotuje delegirani uredbi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  UL L 78, 24.3.2009, str. 1.

(2)  UL L 341, 24.12.2015, str. 21.

(3)  UL L 154, 16.6.2017, str. 1.

(4)  UL L 205, 8.8.2017, str. 39.

(5)  UL L 205, 8.8.2017, str. 1.

---

| 18.11.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 390/170 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 390/170

---

P8_TA(2018)0107

Določitev obdobja za devete volitve poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2018 o osnutku sklepa Sveta o določitvi obdobja za devete volitve poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami (07162/2018 – C8-0128/2018 – 2018/0805(CNS))

(Posvetovanje)

(2019/C 390/31)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka Sveta (07162/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Sveta (07162/2018),

| — | ob upoštevanju drugega pododstavka člena 11(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami (1), na podlagi katerega se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0128/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju drugega pododstavka člena 11(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami (1), na podlagi katerega se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0128/2018),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. novembra 2015 o reformi volilne zakonodaje Evropske unije (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. novembra 2015 o reformi volilne zakonodaje Evropske unije (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. februarja 2018 o sestavi Evropskega parlamenta (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. februarja 2018 o sestavi Evropskega parlamenta (3),

| — | ob upoštevanju člena 78c Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 78c Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A8-0145/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A8-0145/2018),

| 1. | odobri osnutek Sveta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | želi spomniti na svoj predlog, priložen resoluciji o reformi volilne zakonodaje Evropske unije, da bi bil Evropski parlament pooblaščen, da po posvetovanju s Svetom določi volilno obdobje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, v vednost pa tudi Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Priloženo Sklepu Sveta št. 76/787/ESPJ, EGS, Euratom z dne 20. septembra 1976 (UL L 278, 8.10.1976, str. 1), kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta št. 93/81/Euratom, ESPJ, EGS (UL L 33, 9.2.1993, str. 15) in s Sklepom Sveta št. 2002/772/ES, Euratom (UL L 283, 21.10.2002, str. 1).

(2)  UL C 366, 27.10.2017, str. 7.

(3)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0029.

---

| 18.11.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 390/171 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 390/171

---

P8_TA(2018)0108

Okvirni sporazum med Evropsko unijo in Avstralijo ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2018 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Okvirnega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Avstralijo na drugi strani (15467/2016 – C8-0327/2017 – 2016/0367(NLE))

(Odobritev)

(2019/C 390/32)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (15467/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (15467/2016),

| — | ob upoštevanju osnutka Okvirnega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Avstralijo na drugi strani (09776/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Okvirnega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Avstralijo na drugi strani (09776/2016),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 37 Pogodbe o Evropski uniji ter členom 207, členom 212(1), točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) in drugim pododstavkom člena 218(8) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0327/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 37 Pogodbe o Evropski uniji ter členom 207, členom 212(1), točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) in drugim pododstavkom člena 218(8) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0327/2017),

| — | ob upoštevanju svoje nezakonodajne resolucije z dne 18. aprila 2018 (1) o osnutku sklepa, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje nezakonodajne resolucije z dne 18. aprila 2018 (1) o osnutku sklepa,

| — | ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za zunanje zadeve (A8-0110/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za zunanje zadeve (A8-0110/2018),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Avstralije. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0109.

---

| 18.11.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 390/172 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 390/172

---

P8_TA(2018)0109

Okvirni sporazum med Evropsko unijo in Avstralijo (resolucija)

Nezakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2018 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Okvirnega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Avstralijo na drugi strani (15467/2016 – C8-0327/2017 – 2016/0367(NLE) – 2017/2227(INI))

(2019/C 390/33)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (15467/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (15467/2016),

| — | ob upoštevanju osnutka Okvirnega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Avstralijo na drugi strani (09776/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Okvirnega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Avstralijo na drugi strani (09776/2016),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členoma 207 in 212(1) ter v povezavi s členom 218(6)(a) in z drugim pododstavkom člena 218(8) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0327/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členoma 207 in 212(1) ter v povezavi s členom 218(6)(a) in z drugim pododstavkom člena 218(8) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0327/2017),

| — | ob upoštevanju deklaracije Združenih narodov o pravicah domorodnih ljudstev, ki jo je Generalna skupščina sprejela 13. septembra 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije Združenih narodov o pravicah domorodnih ljudstev, ki jo je Generalna skupščina sprejela 13. septembra 2007,

| — | ob upoštevanju partnerskega okvira EU in Avstralije, podpisanega oktobra 2008, ki ga bo nadomestil okvirni sporazum, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju partnerskega okvira EU in Avstralije, podpisanega oktobra 2008, ki ga bo nadomestil okvirni sporazum,

| — | ob upoštevanju Skupne izjave o odnosih med Evropsko unijo in Avstralijo, sprejete dne 26. junija 1997 v Luxembourgu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Skupne izjave o odnosih med Evropsko unijo in Avstralijo, sprejete dne 26. junija 1997 v Luxembourgu,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. februarja 2016 o začetku pogajanj za prostotrgovinski sporazum z Avstralijo in Novo Zelandijo (1) in svoje resolucije z dne 26. oktobra 2017 s priporočilom Evropskega parlamenta Svetu o predlaganem pogajalskem mandatu za trgovinska pogajanja z Avstralijo (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. februarja 2016 o začetku pogajanj za prostotrgovinski sporazum z Avstralijo in Novo Zelandijo (1) in svoje resolucije z dne 26. oktobra 2017 s priporočilom Evropskega parlamenta Svetu o predlaganem pogajalskem mandatu za trgovinska pogajanja z Avstralijo (2),

| — | ob upoštevanju skupne izjave predsednika Komisije Jeana-Clauda Junckerja, predsednika Evropskega sveta Donalda Tuska ter predsednika avstralske vlade Malcolma Turnbulla z dne 15. novembra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave predsednika Komisije Jeana-Clauda Junckerja, predsednika Evropskega sveta Donalda Tuska ter predsednika avstralske vlade Malcolma Turnbulla z dne 15. novembra 2015,

| — | ob upoštevanju skupne izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter avstralskega ministra za zunanje zadeve z dne 22. aprila 2015 z naslovom Tesnejšemu partnerstvu EU-Avstralija naproti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter avstralskega ministra za zunanje zadeve z dne 22. aprila 2015 z naslovom Tesnejšemu partnerstvu EU-Avstralija naproti,

| — | ob upoštevanju Sporazuma med Evropsko unijo in Avstralijo o vzpostavitvi okvira za sodelovanje Avstralije v operacijah Evropske unije za krizno upravljanje, podpisanega leta 2015 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma med Evropsko unijo in Avstralijo o vzpostavitvi okvira za sodelovanje Avstralije v operacijah Evropske unije za krizno upravljanje, podpisanega leta 2015 (3),

| — | ob upoštevanju upravnega sporazuma med Avstralijo in Evropsko unijo, sklenjenega decembra 2014, o programu diplomatske izmenjave, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju upravnega sporazuma med Avstralijo in Evropsko unijo, sklenjenega decembra 2014, o programu diplomatske izmenjave,

| — | ob upoštevanju Sporazuma o vzajemnem priznavanju ugotavljanja skladnosti, certifikatov in oznak med Evropsko skupnostjo in Avstralijo, podpisanega leta 1998 (4), in sporazuma med Evropsko unijo in Avstralijo, ki spreminja sporazum iz leta 2012 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o vzajemnem priznavanju ugotavljanja skladnosti, certifikatov in oznak med Evropsko skupnostjo in Avstralijo, podpisanega leta 1998 (4), in sporazuma med Evropsko unijo in Avstralijo, ki spreminja sporazum iz leta 2012 (5),

| — | ob upoštevanju sporazuma med Evropsko unijo in Avstralijo glede evidence podatkov o potnikih (PNR), podpisanega 29. septembra 2011 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma med Evropsko unijo in Avstralijo glede evidence podatkov o potnikih (PNR), podpisanega 29. septembra 2011 (6),

| — | ob upoštevanju Sporazuma med Avstralijo in Evropsko unijo o varnosti tajnih podatkov, podpisanega 13. januarja 2010 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma med Avstralijo in Evropsko unijo o varnosti tajnih podatkov, podpisanega 13. januarja 2010 (7),

| — | ob upoštevanju Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Avstralijo, podpisanega leta 1994 (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Avstralijo, podpisanega leta 1994 (8),

| — | ob upoštevanju 38. medparlamentarnega srečanja med EU in Avstralijo, ki je potekalo 4. in 5. oktobra 2017 v Strasbourgu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 38. medparlamentarnega srečanja med EU in Avstralijo, ki je potekalo 4. in 5. oktobra 2017 v Strasbourgu,

| — | ob upoštevanju vodstvenega foruma med EU in Avstralijo, ki je potekal v Sydneyju junija 2017 in na katerem so sodelovali politični in poslovni vodje, akademiki, mediji in civilna družba, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vodstvenega foruma med EU in Avstralijo, ki je potekal v Sydneyju junija 2017 in na katerem so sodelovali politični in poslovni vodje, akademiki, mediji in civilna družba,

| — | ob upoštevanju bele knjige o zunanji politiki, ki jo je avstralska vlada izdala novembra 2017 in ki opisuje prednostne naloge in izzive Avstralije na svetovni ravni ter poudarja temeljni pomen tako imenovane indopacifiške regije za Avstralijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju bele knjige o zunanji politiki, ki jo je avstralska vlada izdala novembra 2017 in ki opisuje prednostne naloge in izzive Avstralije na svetovni ravni ter poudarja temeljni pomen tako imenovane indopacifiške regije za Avstralijo,

| — | ob upoštevanju dejstva, da bela knjiga o zunanji politiki izpostavlja ključno vlogo ZDA in Kitajske v indopacifiški regiji in zunanji politiki Avstralije ter omenja pomen odnosov, ki jih ima Avstralija z Evropsko unijo in njenimi državami članicami, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejstva, da bela knjiga o zunanji politiki izpostavlja ključno vlogo ZDA in Kitajske v indopacifiški regiji in zunanji politiki Avstralije ter omenja pomen odnosov, ki jih ima Avstralija z Evropsko unijo in njenimi državami članicami,

| — | ob upoštevanju pregleda politik o podnebnih spremembah iz leta 2017, ki ga je avstralska vlada izdala decembra 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pregleda politik o podnebnih spremembah iz leta 2017, ki ga je avstralska vlada izdala decembra 2017,

| — | ob upoštevanju publikacije avstralske vlade z naslovom Avstralska znanost o podnebnih spremembah: državni okvir (Australian climate change science: a national framework), objavljene leta 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju publikacije avstralske vlade z naslovom Avstralska znanost o podnebnih spremembah: državni okvir (Australian climate change science: a national framework), objavljene leta 2009,

| — | ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 18. aprila 2018 o osnutku sklepa (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 18. aprila 2018 o osnutku sklepa (9),

| — | ob upoštevanju drugega pododstavka člena 99(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju drugega pododstavka člena 99(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A8-0119/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A8-0119/2018),

| A. | ker sta EU in Avstralija 7. avgusta 2017 sklenili okvirni sporazum; ker ima tesen in trden odnos med Avstralijo ter EU in njenimi državami članicami dolgo zgodovino ter temelji na skupnih vrednotah in načelih, kot so spoštovanje demokracije, človekovih pravic, enakosti spolov, pravne države, vključno z mednarodnim pravom, pa tudi miru in varnosti; ker so medsebojne vezi med prebivalci tesne in dolgotrajne; |
| --- | --- |

A.

ker sta EU in Avstralija 7. avgusta 2017 sklenili okvirni sporazum; ker ima tesen in trden odnos med Avstralijo ter EU in njenimi državami članicami dolgo zgodovino ter temelji na skupnih vrednotah in načelih, kot so spoštovanje demokracije, človekovih pravic, enakosti spolov, pravne države, vključno z mednarodnim pravom, pa tudi miru in varnosti; ker so medsebojne vezi med prebivalci tesne in dolgotrajne;

| B. | ker sta EU in Avstralija leta 2017 obeležili 55 let sodelovanja in diplomatskih odnosov; ker se je v tem odnosu v zadnjih letih razvila nova dinamika; ker imajo vse države članice diplomatske odnose z Avstralijo, 25 pa jih ima tudi veleposlaništvo v Canberri; |
| --- | --- |

B.

ker sta EU in Avstralija leta 2017 obeležili 55 let sodelovanja in diplomatskih odnosov; ker se je v tem odnosu v zadnjih letih razvila nova dinamika; ker imajo vse države članice diplomatske odnose z Avstralijo, 25 pa jih ima tudi veleposlaništvo v Canberri;

| C. | ker je v beli knjigi o zunanji politiki avstralske vlade navedeno, da je močna Evropska unija temeljnega pomena za interese Avstralije ter bo vse pomembnejša partnerica pri varovanju in spodbujanju mednarodnega reda na podlagi pravil; ker knjiga izpostavlja, da je treba z EU in njenimi državami članicami tesno sodelovati pri izzivih, kot so terorizem, širjenje orožja za množično uničevanje, trajnostni razvoj in človekove pravice; |
| --- | --- |

C.

ker je v beli knjigi o zunanji politiki avstralske vlade navedeno, da je močna Evropska unija temeljnega pomena za interese Avstralije ter bo vse pomembnejša partnerica pri varovanju in spodbujanju mednarodnega reda na podlagi pravil; ker knjiga izpostavlja, da je treba z EU in njenimi državami članicami tesno sodelovati pri izzivih, kot so terorizem, širjenje orožja za množično uničevanje, trajnostni razvoj in človekove pravice;

| D. | ker sta EU in Avstralija vključeni v sodelovanje in dialog z južnoazijskimi državami, med drugim prek Zveze držav jugovzhodne Azije (ASEAN), regionalnega foruma ASEAN (ARF), azijsko-evropskega vrha (ASEM) in vzhodnoazijskega vrha (EAS); ker je Avstralija ustanovna članica Foruma pacifiških otokov (PIF) in strateška partnerica ASEAN; ker je Avstralija gostila izredni vrh zveze ASEAN in Avstralije od 17. do 18. marca 2018; |
| --- | --- |

D.

ker sta EU in Avstralija vključeni v sodelovanje in dialog z južnoazijskimi državami, med drugim prek Zveze držav jugovzhodne Azije (ASEAN), regionalnega foruma ASEAN (ARF), azijsko-evropskega vrha (ASEM) in vzhodnoazijskega vrha (EAS); ker je Avstralija ustanovna članica Foruma pacifiških otokov (PIF) in strateška partnerica ASEAN; ker je Avstralija gostila izredni vrh zveze ASEAN in Avstralije od 17. do 18. marca 2018;

| E. | ker bi morala EU kot svetovna akterka še dodatno okrepiti svojo prisotnost na velikem in dinamičnem azijsko-pacifiškem območju, kjer je Avstralija naravna partnerica EU in tudi sama pomembna akterka; ker stabilna in mirna azijsko-pacifiška regija, kjer se spoštujejo pravila, pa tudi naša načela in standardi, koristi varnosti in interesom EU; |
| --- | --- |

E.

ker bi morala EU kot svetovna akterka še dodatno okrepiti svojo prisotnost na velikem in dinamičnem azijsko-pacifiškem območju, kjer je Avstralija naravna partnerica EU in tudi sama pomembna akterka; ker stabilna in mirna azijsko-pacifiška regija, kjer se spoštujejo pravila, pa tudi naša načela in standardi, koristi varnosti in interesom EU;

| F. | ker sta EU in Avstralija tesno usklajeni glede vprašanj zunanje politike, med drugim glede Ukrajine, Rusije, Demokratične ljudske republike Koreje (DLRK) in Bližnjega vzhoda; |
| --- | --- |

F.

ker sta EU in Avstralija tesno usklajeni glede vprašanj zunanje politike, med drugim glede Ukrajine, Rusije, Demokratične ljudske republike Koreje (DLRK) in Bližnjega vzhoda;

| G. | ker ima Avstralija tesne politične, varnostne in obrambne vezi z ZDA, ki so združljive z vse tesnejšimi vezmi s Kitajsko, s katero ohranja celovito strateško partnerstvo; |
| --- | --- |

G.

ker ima Avstralija tesne politične, varnostne in obrambne vezi z ZDA, ki so združljive z vse tesnejšimi vezmi s Kitajsko, s katero ohranja celovito strateško partnerstvo;

| H. | ker je bila EU leta 2016 druga najpomembnejša trgovska partnerica Avstralije – kot druga država po uvozu v Avstralijo (19,3 %) in tretja po izvozu iz nje (10,3 %) – ter ker imata obe strani številne skupne gospodarske interese; ker so neposredne tuje naložbe EU v Avstraliji v letu 2015 dosegle 117,7 milijarde EUR, avstralske neposredne naložbe v EU pa 21,7 milijarde EUR; |
| --- | --- |

H.

ker je bila EU leta 2016 druga najpomembnejša trgovska partnerica Avstralije – kot druga država po uvozu v Avstralijo (19,3 %) in tretja po izvozu iz nje (10,3 %) – ter ker imata obe strani številne skupne gospodarske interese; ker so neposredne tuje naložbe EU v Avstraliji v letu 2015 dosegle 117,7 milijarde EUR, avstralske neposredne naložbe v EU pa 21,7 milijarde EUR;

| I. | ker je Avstralija trdno zavezana prosti trgovini in je sklenila dvostranske prostotrgovinske sporazume s pomembnimi državami vzhodne Azije, kot so Kitajska, Japonska, Južna Koreja, Singapur, Malezija in Tajska, (ter regionalni sporazum z zvezo ASEAN) pa tudi z Novo Zelandijo, Čilom, ZDA in Perujem ter sporazum PACER Plus s pacifiškimi otoki; |
| --- | --- |

I.

ker je Avstralija trdno zavezana prosti trgovini in je sklenila dvostranske prostotrgovinske sporazume s pomembnimi državami vzhodne Azije, kot so Kitajska, Japonska, Južna Koreja, Singapur, Malezija in Tajska, (ter regionalni sporazum z zvezo ASEAN) pa tudi z Novo Zelandijo, Čilom, ZDA in Perujem ter sporazum PACER Plus s pacifiškimi otoki;

| J. | ker so Avstralija in 10 drugih držav ob Tihem oceanu 23. januarja 2018 objavile, da so dosegle soglasje glede čezpacifiškega trgovinskega sporazuma oziroma Celostnega in naprednega sporazuma za čezpacifiško partnerstvo (CPTPP), ki so ga podpisale 8. marca 2018 v Čilu; ker se Avstralija trenutno pogaja o številnih trgovinskih sporazumih, vključno z regionalnim gospodarskim partnerstvom (RCEP), oblikovanim na vrhu zveze ASEAN leta 2012; |
| --- | --- |

J.

ker so Avstralija in 10 drugih držav ob Tihem oceanu 23. januarja 2018 objavile, da so dosegle soglasje glede čezpacifiškega trgovinskega sporazuma oziroma Celostnega in naprednega sporazuma za čezpacifiško partnerstvo (CPTPP), ki so ga podpisale 8. marca 2018 v Čilu; ker se Avstralija trenutno pogaja o številnih trgovinskih sporazumih, vključno z regionalnim gospodarskim partnerstvom (RCEP), oblikovanim na vrhu zveze ASEAN leta 2012;

| K. | ker je bila Avstralija, država, ki je zavezana mednarodnemu globalnemu upravljanju, petkrat nestalna članica Varnostnega sveta OZN ter je od ustanovitve skupine G-20 njena dejavna članica in je predsedovala njenemu vrhu v Brisbanu leta 2014 v tesnem sodelovanju z EU; ker je bila Avstralija nedavno izvoljena v Svet OZN za človekove pravice; |
| --- | --- |

K.

ker je bila Avstralija, država, ki je zavezana mednarodnemu globalnemu upravljanju, petkrat nestalna članica Varnostnega sveta OZN ter je od ustanovitve skupine G-20 njena dejavna članica in je predsedovala njenemu vrhu v Brisbanu leta 2014 v tesnem sodelovanju z EU; ker je bila Avstralija nedavno izvoljena v Svet OZN za človekove pravice;

| L. | ker je Avstralija napotila čete, ki so se pridružile svetovni koaliciji proti Daišu v Iraku in Siriji; ker je Avstralija v Afganistanu od držav, ki niso članice Nata, prispevala največ čet Mednarodnim varnostnim silam za pomoč (ISAF); |
| --- | --- |

L.

ker je Avstralija napotila čete, ki so se pridružile svetovni koaliciji proti Daišu v Iraku in Siriji; ker je Avstralija v Afganistanu od držav, ki niso članice Nata, prispevala največ čet Mednarodnim varnostnim silam za pomoč (ISAF);

| M. | ker je Avstralija prispevala k številnim mirovnim misijam, ki jih podpirajo Združeni narodi, in sicer na treh celinah ter tudi na Papui Novi Gvineji in Salomonovih otokih; |
| --- | --- |

M.

ker je Avstralija prispevala k številnim mirovnim misijam, ki jih podpirajo Združeni narodi, in sicer na treh celinah ter tudi na Papui Novi Gvineji in Salomonovih otokih;

| N. | ker je Avstralija leta 2014 prvič prispevala k misiji za obvladovanje kriz pod vodstvom EU, in sicer k misiji EUCAP Nestor v Afriškem rogu; ker avstralska mornarica izvaja protipiratske in protiteroristične operacije kot del skupnih pomorskih sil ob Afriškem rogu in v zahodnem Indijskem oceanu; |
| --- | --- |

N.

ker je Avstralija leta 2014 prvič prispevala k misiji za obvladovanje kriz pod vodstvom EU, in sicer k misiji EUCAP Nestor v Afriškem rogu; ker avstralska mornarica izvaja protipiratske in protiteroristične operacije kot del skupnih pomorskih sil ob Afriškem rogu in v zahodnem Indijskem oceanu;

| O. | ker so avstralski državljani utrpeli številne teroristične napade islamističnih skrajnežev v svoji državi in zunaj nje; ker tako EU kot Avstralija sodelujeta v protiterorističnih dejavnostih, med drugim v boju proti nasilnemu ekstremizmu, preprečevanju financiranja terorističnih organizacij in usklajevanju posebnih projektov za gradnjo zmogljivosti; |
| --- | --- |

O.

ker so avstralski državljani utrpeli številne teroristične napade islamističnih skrajnežev v svoji državi in zunaj nje; ker tako EU kot Avstralija sodelujeta v protiterorističnih dejavnostih, med drugim v boju proti nasilnemu ekstremizmu, preprečevanju financiranja terorističnih organizacij in usklajevanju posebnih projektov za gradnjo zmogljivosti;

| P. | ker si Center za sodelovanje na področju kazenskega pregona v Džakarti (Jakarta Centre for Law Enforcement Cooperation, JCLEC), avstralsko-indonezijska pobuda, prizadeva za strokovno izpopolnjevanje organov za kazenski pregon v jugovzhodni Aziji v boju proti terorizmu in nadnacionalnemu organiziranemu kriminalu in je tudi prejel finančna sredstva EU; |
| --- | --- |

P.

ker si Center za sodelovanje na področju kazenskega pregona v Džakarti (Jakarta Centre for Law Enforcement Cooperation, JCLEC), avstralsko-indonezijska pobuda, prizadeva za strokovno izpopolnjevanje organov za kazenski pregon v jugovzhodni Aziji v boju proti terorizmu in nadnacionalnemu organiziranemu kriminalu in je tudi prejel finančna sredstva EU;

| Q. | ker je avstralska vlada oktobra 2017 začela izvajati strategijo za mednarodno kibernetsko ukrepanje, da bi obravnavala vprašanja, kot so digitalna trgovina, kibernetski kriminal, mednarodna varnost in e-uprava; |
| --- | --- |

Q.

ker je avstralska vlada oktobra 2017 začela izvajati strategijo za mednarodno kibernetsko ukrepanje, da bi obravnavala vprašanja, kot so digitalna trgovina, kibernetski kriminal, mednarodna varnost in e-uprava;

| R. | ker je Avstralija podprla Filipine pri zavzemanju za varnost in v boju proti džihadizmu; |
| --- | --- |

R.

ker je Avstralija podprla Filipine pri zavzemanju za varnost in v boju proti džihadizmu;

| S. | ker EU in Avstralija razpravljata o migracijah na letnem srečanju visokih uradnikov Evropske unije in Avstralije o vprašanjih migracij, azila in raznolikosti; ker Avstralija sopredseduje balijskemu procesu, ki obravnava problematiko tihotapljenja ljudi, trgovine z ljudmi in s tem povezanega mednarodnega kriminala; |
| --- | --- |

S.

ker EU in Avstralija razpravljata o migracijah na letnem srečanju visokih uradnikov Evropske unije in Avstralije o vprašanjih migracij, azila in raznolikosti; ker Avstralija sopredseduje balijskemu procesu, ki obravnava problematiko tihotapljenja ljudi, trgovine z ljudmi in s tem povezanega mednarodnega kriminala;

| T. | ker ima Avstralija zelo visok dohodek na prebivalca ter odprto, demokratično in večkulturno družbo; ker je bil vsak četrti prebivalec rojen na drugi celini in ker se je v Avstraliji od leta 1945 naselilo približno sedem milijonov stalnih priseljencev, med njimi številni iz Evrope; ker ima Avstralija poseben geografski položaj, saj zavzema veliko območje med Indijskim oceanom in južnim Tihim oceanom; |
| --- | --- |

T.

ker ima Avstralija zelo visok dohodek na prebivalca ter odprto, demokratično in večkulturno družbo; ker je bil vsak četrti prebivalec rojen na drugi celini in ker se je v Avstraliji od leta 1945 naselilo približno sedem milijonov stalnih priseljencev, med njimi številni iz Evrope; ker ima Avstralija poseben geografski položaj, saj zavzema veliko območje med Indijskim oceanom in južnim Tihim oceanom;

| U. | ker Avstralija in EU v okvirnem sporazumu ponovno potrjujeta svojo zavezanost sodelovanju na področju podnebnih sprememb; ker je Avstralija v pregledu politik o podnebnih spremembah iz leta 2017 poudarila zavezanost boju proti tej grožnji; |
| --- | --- |

U.

ker Avstralija in EU v okvirnem sporazumu ponovno potrjujeta svojo zavezanost sodelovanju na področju podnebnih sprememb; ker je Avstralija v pregledu politik o podnebnih spremembah iz leta 2017 poudarila zavezanost boju proti tej grožnji;

| V. | ker se Avstralija sooča s hudimi okoljskimi in gospodarskimi posledicami podnebnih sprememb v več sektorjih, med drugim zanesljivi oskrbi z vodo, kmetijstvu, obalnih skupnostih in infrastrukturi; |
| --- | --- |

V.

ker se Avstralija sooča s hudimi okoljskimi in gospodarskimi posledicami podnebnih sprememb v več sektorjih, med drugim zanesljivi oskrbi z vodo, kmetijstvu, obalnih skupnostih in infrastrukturi;

| W. | ker je Avstralija, članica odbora za razvojno pomoč pri OECD, še zlasti zavezana podpiranju dobrega upravljanja in gospodarske rasti v Papui Novi Gvineji, Indoneziji, Vzhodnem Timorju ter na drugih pacifiških otokih in v azijskih državah, kjer so EU in države članice tudi ključni donatorji; |
| --- | --- |

W.

ker je Avstralija, članica odbora za razvojno pomoč pri OECD, še zlasti zavezana podpiranju dobrega upravljanja in gospodarske rasti v Papui Novi Gvineji, Indoneziji, Vzhodnem Timorju ter na drugih pacifiških otokih in v azijskih državah, kjer so EU in države članice tudi ključni donatorji;

| X. | ker avstralska vlada vlaga v programe, kot sta avstralski znanstveni program za podnebne spremembe in raziskovalni program za upravljanje naravnih virov, učinke podnebnih sprememb in prilagajanje tem spremembam, da bi tistim, ki sprejemajo odločitve, pomagala razumeti in upravljati verjetne učinke podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

X.

ker avstralska vlada vlaga v programe, kot sta avstralski znanstveni program za podnebne spremembe in raziskovalni program za upravljanje naravnih virov, učinke podnebnih sprememb in prilagajanje tem spremembam, da bi tistim, ki sprejemajo odločitve, pomagala razumeti in upravljati verjetne učinke podnebnih sprememb;

| Y. | ker je Avstralija vzpostavila državni okvir in ustanovila skupino za usklajevanje na visoki ravni, da bi sestavila načrt za uporabo znanosti o podnebnih spremembah in usklajen pristop za obravnavo tega vprašanja v skupnostih po vsej državi; |
| --- | --- |

Y.

ker je Avstralija vzpostavila državni okvir in ustanovila skupino za usklajevanje na visoki ravni, da bi sestavila načrt za uporabo znanosti o podnebnih spremembah in usklajen pristop za obravnavo tega vprašanja v skupnostih po vsej državi;

| Z. | ker je Avstralija 10. novembra 2016 ratificirala Pariški sporazum in spremembo Kjotskega protokola iz Dohe ter s tem potrdila svojo zavezanost, da bo ukrepala proti podnebnim spremembam, prav tako pa je oblikovala vrsto politik za zmanjšanje domačih emisij in podporo ukrepom na svetovni ravni; |
| --- | --- |

Z.

ker je Avstralija 10. novembra 2016 ratificirala Pariški sporazum in spremembo Kjotskega protokola iz Dohe ter s tem potrdila svojo zavezanost, da bo ukrepala proti podnebnim spremembam, prav tako pa je oblikovala vrsto politik za zmanjšanje domačih emisij in podporo ukrepom na svetovni ravni;

| AA. | ker načrt avstralske vlade za boj proti podnebnim spremembam predvideva zmanjšanje emisij za 5 % pod raven iz leta 2000 do leta 2020 in za 26 do 28 % pod raven iz leta 2005 do leta 2030, prav tako pa podvojitev zmogljivosti države za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov do leta 2020; |
| --- | --- |

AA.

ker načrt avstralske vlade za boj proti podnebnim spremembam predvideva zmanjšanje emisij za 5 % pod raven iz leta 2000 do leta 2020 in za 26 do 28 % pod raven iz leta 2005 do leta 2030, prav tako pa podvojitev zmogljivosti države za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov do leta 2020;

| AB. | ker je avstralska vlada odigrala vodilno vlogo pri podpori Pacifiškemu državnemu meteorološkemu centru in regionalnim organizacijam pri uvedbi sistemov za zgodnje opozarjanje o podnebju in vremenu; |
| --- | --- |

AB.

ker je avstralska vlada odigrala vodilno vlogo pri podpori Pacifiškemu državnemu meteorološkemu centru in regionalnim organizacijam pri uvedbi sistemov za zgodnje opozarjanje o podnebju in vremenu;

| 1. | pozdravlja sklenitev okvirnega sporazuma, ki bo zagotovil pravno zavezujoč instrument za izboljšanje in okrepitev dvostranskih odnosov med EU in Avstralijo ter okrepil sodelovanje na področjih, kot so zunanja politika in varnostna vprašanja, človekove pravice in pravna država, globalni razvoj in humanitarna pomoč, gospodarstvo in trgovina, pravosodje, raziskave in inovacije, izobraževanje in kultura, kmetijstvo, pomorske zadeve in ribištvo, ter tudi pri soočanju z globalnimi izzivi, kot so podnebne spremembe, migracije, javno zdravje, boj proti terorizmu in širjenje orožja za množično uničevanje; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da sta EU in Avstralija močni in podobno misleči partnerici z globokim dvostranskim odnosom, ki imata enake vrednote in načela demokracije, spoštujeta človekove pravice in pravno državo, vzdržujeta vse močnejše politične in gospodarske vezi ter tesne in dejavne kulturne, akademske in medosebne stike; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da ima dvostransko in večstransko sodelovanje v zvezi z regionalnimi in globalnimi vprašanji posebno vrednost za EU in Avstralijo kot partnerici z enako vizijo sveta; poudarja, da skupno delovanje EU in Avstralije v Združenih narodih in Svetovni trgovinski organizaciji, pa tudi organih, kot je G-20, v zapletenem in spreminjajočem se svetu, katerega prihodnost je zelo negotova, prinaša prednosti pri ohranjanju in krepitvi svetovnega reda, ki temelji na sodelovanju in pravilih; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja ustanovitev skupnega odbora v skladu z okvirnim sporazumom za spodbujanje učinkovitega izvajanja sporazuma in ohranjanje splošne skladnosti odnosov med EU in Avstralijo; |
| --- | --- |

4.

| 5. | podpira skorajšnji začetek pogajanj za prostotrgovinski sporazum med EU in Avstralijo, ki morajo potekati v duhu vzajemnosti, preglednosti, odgovornosti in obojestranskih koristi, obenem pa upoštevati tudi občutljivost nekaterih proizvodov, na primer kmetijskih, saj je Avstralija pomembna izvoznica teh proizvodov; spodbuja obe partnerici k čim večji ambicioznosti na področju storitev; poudarja, da bi morala EU pri pogajanjih upoštevati potrebe in zahteve malih in srednjih podjetij, ne da bi poslabšala okoljske, socialne in delovne standarde; izpostavlja pravočasen začetek teh pogajanj, saj je Avstralija že sklenila več prostotrgovinskih sporazumov s pomembnimi državami v vzhodni Aziji in Pacifiku ter jih bo kmalu sklenila tudi z drugimi ustreznimi državami; |
| --- | --- |

5.

| 6. | izpostavlja dejavno vlogo Avstralije v programih sodelovanja na področju visokošolskega izobraževanja EU z dvostranskim programom na področju izobraževanja med EU in Avstralijo ter kot pozitivno obravnava dejstvo, da lahko avstralske univerze od leta 2015 sklepajo sporazume o mobilnosti Erasmus+; ugotavlja, da bi bilo treba to sodelovanje še poglobiti, da bi študentom in raziskovalcem ponudili še več vzajemnih prednosti ter jim omogočili pridobivanje večkulturnih in inovativnih sposobnosti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opominja, da sta EU in Avstralija pomembni partnerici pri raziskavah in inovacijah, ker želita prispevati k trajnostnemu gospodarskemu razvoju in izpopolnjevati na znanju temelječo družbo; |
| --- | --- |

7.

| 8. | izraža pohvalo Avstraliji za njeno podporo in uskladitev režima sankcij z EU po ruski nezakoniti priključitvi Krima in vojaškem posredovanju v vzhodni Ukrajini; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja dejstvo, da je Avstralija podprla ciljno usmerjene mednarodne sankcije zoper posameznike in subjekte, odgovorne za vojaško agresijo, terorizem in zlorabe človekovih pravic, tudi v sklopu odziva na rusko agresijo v Ukrajini in na okupiranem Krimu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | izraža priznanje avstralski državni obveščevalni službi, ki pripravlja različne ocene, za pomoč pri mednarodnih, političnih, strateških in ekonomskih analizah in njeno sodelovanje z mednarodnimi partnerji, da bi poiskali rešitve za vprašanja v skupnem interesu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | je seznanjen s ključno vlogo Avstralije v obveščevalni skupnosti Pet oči (Five Eyes) in njeno podporo varnosti tako držav članic EU kot čezatlantskih partneric, ji izraža priznanje za operativni sporazum z Europolom in poudarja, da obstaja potencial za obsežnejšo izmenjavo obveščevalnih podatkov in operativno sodelovanje z avstralsko vlado; |
| --- | --- |

11.

| 12. | priznava vlogo Avstralije pri sopokroviteljstvu resolucij Varnostnega sveta ZN leta 2014 o obsodbi sestrelitve letala MH17 in odpravi kemičnega orožja v Siriji; pozdravlja njen ključni prispevek v Varnostnem svetu za izboljšanje humanitarnih razmer v Siriji, upravljanje prenosa odgovornosti za varnost v Afganistanu in obravnavanje razmer na področju človekovih pravic v Demokratični ljudski republiki Koreji (DLRK); |
| --- | --- |

12.

| 13. | pozdravlja trdno zavezanost obeh partneric k sodelovanju v boju proti terorizmu, kot je določeno v okvirnem sporazumu; poudarja pomen vse tesnejšega dvostranskega sodelovanja pri izmenjavi informacij o tujih borcih in njihovi vrnitvi; spodbuja obe partnerici, naj še naprej zagotavljata učinkovito izvajanje štirih stebrov strategije Združenih narodov za boj proti terorizmu; želi pohvaliti Avstralijo zaradi vloge, ki jo je imela v svetovni koaliciji proti Daišu, in njenega pomembnega prispevka v boju proti mednarodnemu terorizmu v jugovzhodni Aziji; |
| --- | --- |

13.

| 14. | izpostavlja mednarodne pobude Avstralije na področju kibernetskega prostora in želi pohvaliti dejstvo, da bosta partnerici v sklopu okvirnega sporazuma sodelovali na področju kibernetske varnosti, vključno z bojem zoper kibernetsko kriminaliteto; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva k ukrepom za razširitev protiterorističnega sodelovanja s skupnimi vajami enot za hitro odzivanje iz držav članic in agencij EU, kot sta Europol in njegov Evropski center za boj proti terorizmu (ECTC) na eni strani, ter osrednjih elementov avstralskega sistema državne varnosti, kot so avstralska varnostno-obveščevalna služba, avstralska vojska in avstralska zvezna policija na drugi strani; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pozdravlja udejstvovanje EU in Avstralije v zvezi s krepitvijo dialoga ter sodelovanjem na področju migracij in azila, ki je predvideno v okvirnem sporazumu; poudarja, da visoka raven svetovne mobilnosti zahteva celovit in večstranski pristop, ki temelji na mednarodnem sodelovanju in deljenju odgovornosti; pozdravlja dejstvo, da obe partnerici proaktivno prispevata k tekočim pogajanjem o globalnem dogovoru ZN o varnih, urejenih in zakonitih usmerjenih migracijah ter globalnem dogovoru o beguncih; |
| --- | --- |

16.

| 17. | izpostavlja pomen regionalnih okvirov sodelovanja z izvornimi, tranzitnimi in namembnimi državami, kot je balijski proces, da bi rešili življenja, uničili mreže tihotapcev ter upravljali migracije in tokove beguncev; pozdravlja močno zavezanost Avstralije Uradu visokega komisarja OZN za begunce (UNHCR) v zvezi s preseljevanjem beguncev in povečanjem svetovnih sredstev za humanitarno pomoč; spodbuja Avstralijo, naj še naprej prispeva k iskanju pozitivne rešitve za položaj prosilcev za azil in migrantov v Papui Novi Gvineji in Nauruju; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pozdravlja zavezanost obeh partneric spodbujanju in varstvu človekovih pravic, demokratičnih načel in pravne države, vključno z mednarodnimi forumi in tretjimi partnerji, kot je predvideno v okvirnem sporazumu; pozdravlja izvolitev Avstralije v Svet Združenih narodov za človekove pravice za obdobje 2018–2020; poudarja, da je Avstralija leta 2008 začela izvajati strategijo za zmanjšanje razlik, v sklopu katere obravnava prikrajšanost domorodcev, na primer krajšo pričakovano življenjsko dobo in druge razlike; poudarja, da to strategijo podpirata obe stranki in da predsednik vlade avstralskemu parlamentu vsako leto posreduje poročilo o napredku; poudarja, da avstralska vlada sodeluje z državami in ozemlji ter aborigini in prebivalci otokov Torres Strait, da bi osvežila strategijo za zmanjšanje razlik; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da je za boj proti podnebnim spremembam potrebna podpora celotne mednarodne skupnosti; pozdravlja dejstvo, da je Avstralija ratificirala Pariški sporazum in se v okvirnem sporazumu zavezala k okrepitvi sodelovanja in zunanjepolitičnega delovanja v boju proti podnebnim spremembam; je seznanjen s ciljem Avstralije, da bo do leta 2030 emisije zmanjšala za od 26 do 28 % glede na stopnje iz leta 2005, ki je bil ponovno potrjen v pregledu politik o podnebnih spremembah iz leta 2017; poudarja, da je v tem pregledu ohranjena zaveza glede pomoči drugim državam z dvostranskimi in večstranskimi pobudami; je zadovoljen, da si Avstralija s programi pomoči nenehno prizadeva zagotavljati finančno podporo za regijo Pacifika in ranljive države v razvoju, da bi jim omogočila trajnostno rast gospodarstva, zmanjšala njihove emisije in jim pomagala pri prilagajanju na podnebne spremembe; poudarja, da Avstralija sopredseduje Zelenemu podnebnemu skladu in ga financira; |
| --- | --- |

19.

| 20. | opozarja, da so Avstralija, EU in njene države članice pomembne akterke za razvojno sodelovanje in humanitarno pomoč v pacifiški regiji; poudarja, da obe strani svoje sodelovanje osredotočata na področja, kot so gospodarska rast, dobro upravljanje in odpornost na okoljske vplive; |
| --- | --- |

20.

| 21. | znova izraža zaskrbljenost zaradi napetosti v Južnokitajskem morju; spodbuja obe partnerici, naj še naprej spodbujata stabilnost in svobodo plovbe po teh ključnih plovnih poteh; želi pohvaliti Avstralijo, ker podpira mirno reševanje sporov na podlagi mednarodnega prava; |
| --- | --- |

21.

o

o o

| 22. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropski službi za zunanje delovanje, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic ter vladi in parlamentu Avstralije. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  UL C 35, 31.1.2018, str. 136.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0419.

(3)  UL L 149, 16.6.2015, str. 3.

(4)  UL L 229, 17.8.1998, str. 1.

(5)  UL L 359, 29.12.2012, str. 2.

(6)  UL L 186, 14.7.2012, str. 4.

(7)  UL L 26, 30.1.2010, str. 31.

(8)  UL L 188, 22.7.1994, str. 18.

(9)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0108.

---

| 18.11.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 390/178 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 390/178

---

P8_TA(2018)0110

Konvencija Sveta Evrope o preprečevanju terorizma ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2018 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju terorizma v imenu Evropske unije (14494/2017 – C8-0450/2017 – 2017/0265(NLE))

(Odobritev)

(2019/C 390/34)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (14494/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (14494/2017),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 83(1) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0450/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 83(1) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0450/2017),

| — | ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju terorizma (14445/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju terorizma (14445/2017),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2017/541 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2017 o boju proti terorizmu in nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2002/475/PNZ ter o spremembi Sklepa Sveta 2005/671/PNZ (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2017/541 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2017 o boju proti terorizmu in nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2002/475/PNZ ter o spremembi Sklepa Sveta 2005/671/PNZ (1),

| — | ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2006/960/PNZ z dne 18. decembra 2006 o poenostavitvi izmenjave informacij in obveščevalnih podatkov med organi kazenskega pregona držav članic Evropske unije (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2006/960/PNZ z dne 18. decembra 2006 o poenostavitvi izmenjave informacij in obveščevalnih podatkov med organi kazenskega pregona držav članic Evropske unije (2),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/615/PNZ z dne 23. junija 2008 o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/615/PNZ z dne 23. junija 2008 o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu (3),

| — | ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2002/584/PNZ z dne 13. junija 2002 o evropskem nalogu za prijetje in postopkih predaje med državami članicami (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2002/584/PNZ z dne 13. junija 2002 o evropskem nalogu za prijetje in postopkih predaje med državami članicami (4),

| — | ob upoštevanju člena 99 (1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 99 (1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0131/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0131/2018),

| 1. | odobri sklenitev Konvencije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic ter Svetu Evrope. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  UL L 88, 31.3.2017, str. 6.

(2)  UL L 386, 29.12.2006, str. 89.

(3)  UL L 210, 6.8.2008, str. 1.

(4)  UL L 190, 18.7.2002, str. 1

---

| 18.11.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 390/179 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 390/179

---

P8_TA(2018)0111

Konvencija Sveta Evrope o preprečevanju terorizma (dodatni protokol) ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2018 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Dodatnega protokola h Konvenciji Sveta Evrope o preprečevanju terorizma v imenu Evropske unije (14498/2017 – C8-0451/2017 – 2017/0266(NLE))

(Odobritev)

(2019/C 390/35)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (14498/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (14498/2017),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 83(1) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0451/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 83(1) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0451/2017),

| — | ob upoštevanju Dodatnega protokola h Konvenciji Sveta Evrope o preprečevanju terorizma (14447/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Dodatnega protokola h Konvenciji Sveta Evrope o preprečevanju terorizma (14447/2017),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2017/541 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2017 o boju proti terorizmu in nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2002/475/PNZ ter o spremembi Sklepa Sveta 2005/671/PNZ (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2017/541 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2017 o boju proti terorizmu in nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2002/475/PNZ ter o spremembi Sklepa Sveta 2005/671/PNZ (1),

| — | ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2006/960/PNZ z dne 18. decembra 2006 o poenostavitvi izmenjave informacij in obveščevalnih podatkov med organi kazenskega pregona držav članic Evropske unije (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2006/960/PNZ z dne 18. decembra 2006 o poenostavitvi izmenjave informacij in obveščevalnih podatkov med organi kazenskega pregona držav članic Evropske unije (2),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/615/PNZ z dne 23. junija 2008 o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/615/PNZ z dne 23. junija 2008 o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu (3),

| — | ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2002/584/PNZ z dne 13. junija 2002 o evropskem nalogu za prijetje in postopkih predaje med državami članicami (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2002/584/PNZ z dne 13. junija 2002 o evropskem nalogu za prijetje in postopkih predaje med državami članicami (4),

| — | ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0132/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0132/2018),

| 1. | odobri sklenitev Dodatnega protokola; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic ter Svetu Evrope. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  UL L 88, 31.3.2017, str. 6

(2)  UL L 386, 29.12.2006, str. 89

(3)  UL L 210, 6.8.2008, str. 1.

(4)  UL L 190, 18.7.2002, str. 1

---

| 18.11.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 390/180 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 390/180

---

P8_TA(2018)0112

Embalaža in odpadna embalaža ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2018 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 94/62/ES o embalaži in odpadni embalaži (COM(2015)0596 – C8-0385/2015 – 2015/0276(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2019/C 390/36)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2015)0596), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2015)0596),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0385/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0385/2015),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju obrazloženega mnenja francoskega senata v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavlja, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženega mnenja francoskega senata v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavlja, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 27. aprila 2016 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 27. aprila 2016 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 15. junija 2016 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 15. junija 2016 (2),

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 23. februarja 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 23. februarja 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenja Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A8-0029/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenja Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A8-0029/2017),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 264, 20.7.2016, str. 98.

(2)  UL C 17, 18.1.2017, str. 46.

(3)  To stališče nadomešča spremembe, sprejete 14. marca 2017 (Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0072).

---

P8_TC1-COD(2015)0276

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 18. aprila 2018 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 94/62/ES o embalaži in odpadni embalaži

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi (EU) 2018/852.)

---

| 18.11.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 390/181 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 390/181

---

P8_TA(2018)0113

Izrabljena vozila, odpadne baterije in akumulatorji ter odpadna električna in elektronska oprema ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2018 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 2000/53/ES o izrabljenih vozilih, 2006/66/ES o baterijah in akumulatorjih ter odpadnih baterijah in akumulatorjih ter 2012/19/EU o odpadni električni in elektronski opremi (COM(2015)0593 – C8-0383/2015 – 2015/0272(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2019/C 390/37)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2015)0593), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2015)0593),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 192(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0383/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 192(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0383/2015),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju obrazloženega mnenja francoskega senata v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavlja, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženega mnenja francoskega senata v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavlja, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 27. aprila 2016 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 27. aprila 2016 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 15. junija 2016 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 15. junija 2016 (2),

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 23. februarja 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 23. februarja 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenja Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A8-0013/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenja Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A8-0013/2017),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 264, 20.7.2016, str. 98.

(2)  UL C 17, 18.1.2017, str. 46.

(3)  To stališče nadomešča spremembe, sprejete 14. marca 2017 (Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0069).

---

P8_TC1-COD(2015)0272

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 18. aprila 2018 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 2000/53/ES o izrabljenih vozilih, 2006/66/ES o baterijah in akumulatorjih ter odpadnih baterijah in akumulatorjih ter 2012/19/EU o odpadni električni in elektronski opremi

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi (EU) 2018/849.)

---

| 18.11.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 390/183 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 390/183

---

P8_TA(2018)0114

Odpadki ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2018 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2008/98/ES o odpadkih (COM(2015)0595 – C8-0382/2015 – 2015/0275(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2019/C 390/38)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2015)0595), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2015)0595),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 192(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0382/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 192(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0382/2015),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju obrazloženih mnenj francoskega senata in avstrijskega zveznega sveta v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavljata, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženih mnenj francoskega senata in avstrijskega zveznega sveta v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavljata, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 27. aprila 2016 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 27. aprila 2016 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 15. junija 2016 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 15. junija 2016 (2),

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 23. februarja 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 23. februarja 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenja Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A8-0034/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenja Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A8-0034/2017),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | se seznanja z izjavami Komisije, priloženimi tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  UL C 264, 20.7.2016, str. 98.

(2)  UL C 17, 18.1.2017, str. 46.

(3)  To stališče nadomešča spremembe, sprejete 14. marca 2017 (Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0070).

---

P8_TC1-COD(2015)0275

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 18. aprila 2018 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2008/98/ES o odpadkih

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi (EU) 2018/851.)

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

IZJAVE KOMISIJE

IZJAVA KOMISIJE O OKVIRU POLITIKE ZA KROŽNO GOSPODARSTVO

Komisija se je zavezala, da bo zagotovila popolno izvajanje akcijskega načrta EU za krožno gospodarstvo (1). Da bi spremljala napredek v smeri krožnega gospodarstva, je sprejela okvir za spremljanje (2), ki se opira na obstoječe kazalnike učinkovite rabe virov in kazalnike za surovine. Komisija želi spomniti tudi na svoje tekoče delo v zvezi s kazalnikom okoljskega odtisa za proizvode in organizacije.

Ukrepi, sprejeti v okviru akcijskega načrta EU za krožno gospodarstvo, prispevajo tudi k uresničevanju ciljev Unije v zvezi s trajnostno potrošnjo in proizvodnjo na podlagi cilja trajnostnega razvoja 12. To na primer velja za strategijo o plastiki (3) ali nedavno spremenjen predlog o pravnih jamstvih za potrošniško blago (4).

Kar zadeva usklajenost med regulativnimi okviri Unije, je Komisija pred kratkim tudi sprejela sporočilo, ki vsebuje možnosti za rešitev vprašanj stičišča med zakonodajo o kemikalijah, proizvodih in odpadkih (5). Leta 2018 bo preučila tudi možnosti in ukrepe za bolj skladen politični okvir za različne sklope dela na politiki proizvodov EU, in sicer z vidika njihovega prispevka h krožnemu gospodarstvu. V okviru teh pobud in njihovega spremljanja bo obravnavala tudi medsebojne učinke zakonodaje in sodelovanja industrije na področju uporabe stranskih proizvodov in priprave odpadkov za ponovno uporabo in recikliranje;

Kar zadeva okoljsko primerno zasnovo, Komisija v skladu z delovnim programom za okoljsko primerno zasnovo za obdobje 2016–2019 (6) potrjuje svojo odločno zavezanost, da bo zagotovila, da bo okoljsko primerna zasnova veliko bolj prispevala h krožnemu gospodarstvu, na primer z bolj sistematičnim reševanjem vprašanj učinkovitosti materialov, kot sta trajnost in možnost njihovega recikliranja.

IZJAVA KOMISIJE O POBUDAH O SODELOVALNEM GOSPODARSTVU

Komisija je v skladu z akcijskim načrtom za krožno gospodarstvo (7) sprožila številne pobude o sodelovalnem gospodarstvu. Kot je napovedala junija 2016 v sporočilu o evropski agendi za sodelovalno gospodarstvo (8), bo še naprej spremljala ekonomski in regulativni razvoj sodelovalnega gospodarstva, da se spodbudi razvoj novih in inovativnih poslovnih modelov, obenem pa zagotovita ustrezno varstvo potrošnikov in socialno varstvo.

IZJAVA KOMISIJE O MIKROPLASTIKI

Komisija je v okviru nedavno sprejete evropske strategije za plastiko v krožnem gospodarstvu (9) predlagala integrirani pristop k obravnavanju pomislekov v zvezi z mikroplastiko, vključno s plastičnimi mikrokroglicami. Njegov poudarek je na preventivnih ukrepih, njegov cilj pa je zmanjšati količino izpuščene mikroplastike v okolje iz vseh virov, in sicer iz proizvodov, katerim je namerno dodana (kot so proizvodi za osebno nego in barve), ali pa izvira iz proizvodnje ali uporabe drugih proizvodov (kot so okso-razgradljiva plastika, pnevmatike, plastični peleti in tekstil).

IZJAVA KOMISIJE O SPOROČANJU PODATKOV O ODPADKIH LETA 2020

Komisija glede na spremljanje napredka pri doseganju novih ciljev za komunalne odpadke in odpadno embalažo in glede na ustrezne klavzule o pregledu, zlasti za določitev ciljev za preprečevanje nastajanja živilskih odpadkov in za recikliranje odpadnih olj, poudarja pomen skupnega dogovora, doseženega med sozakonodajalcema, da bodo države članice zagotovile, da bo sporočanje podatkov iz direktiv 2008/98/ES o odpadkih, 94/62/ES o embalaži in odpadni embalaži in 1999/31/ES o odlaganju odpadkov na odlagališčih, kakor je bila spremenjena, zajemalo leto 2020.

---

(1)  COM(2015)0614.

(2)  COM(2018)0029.

(3)  COM(2018)0028.

(4)  COM(2017)0637.

(5)  COM(2018)0032.

(6)  COM(2016)0773.

(7)  COM(2015)0614.

(8)  COM(2016)0356.

(9)  COM(2018)0028.

---

| 18.11.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 390/186 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 390/186

---

P8_TA(2018)0115

Odlaganje odpadkov na odlagališčih ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2018 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 1999/31/ES o odlaganju odpadkov na odlagališčih (COM(2015)0594 – C8-0384/2015 – 2015/0274(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2019/C 390/39)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2015)0594), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2015)0594),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 192(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0384/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 192(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0384/2015),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju obrazloženega mnenja francoskega senata v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavlja, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženega mnenja francoskega senata v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavlja, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 27. aprila 2016 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 27. aprila 2016 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 15. junija 2016 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 15. junija 2016 (2),

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 23. februarja 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 23. februarja 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenja Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A8-0031/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenja Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A8-0031/2017),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 264, 20.7.2016, str. 98.

(2)  UL C 17, 18.1.2017, str. 46.

(3)  To stališče nadomešča spremembe, sprejete 14. marca 2017 (Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0071).

---

P8_TC1-COD(2015)0274

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 18. aprila 2018 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 1999/31/ES o odlaganju odpadkov na odlagališčih

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi (EU) 2018/850).

---

| 18.11.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 390/188 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 390/188

---

P8_TA(2018)0116

Postopkovna pravila na področju poročanja o okolju ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2018 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 87/217/EGS, Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta, Direktive 2009/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta, Uredbe (EU) št. 1257/2013 Evropskega parlamenta in Sveta, Direktive Sveta 86/278/EGS ter Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 94/63/ES v zvezi s postopkovnimi pravili na področju poročanja o okolju ter razveljavitvi Direktive Sveta 91/692/EGS (COM(2016)0789 – C8-0526/2016 – 2016/0394(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2019/C 390/40)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2016)0789), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2016)0789),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 192(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0526/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 192(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0526/2016),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 22. februarja 2017 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 22. februarja 2017 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 13. decembra 2017, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 13. decembra 2017, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A8-0253/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A8-0253/2017),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 173, 31.5.2017, str. 82.

---

P8_TC1-COD(2016)0394

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 18. aprila 2018 z namenom sprejetja Sklepa (EU) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1257/2013, direktiv 94/63/ES in 2009/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter direktiv Sveta 86/278/EGS in 87/217/EGS v zvezi s postopkovnimi pravili na področju okoljskega poročanja ter razveljavitvi Direktive Sveta 91/692/EGS

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Sklepu (EU) 2018/853.)

---

| 18.11.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 390/189 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 390/189

---

P8_TA(2018)0177

Skupni sistem davka na dodano vrednost v zvezi z obveznostjo spoštovanja najnižje splošne stopnje *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. aprila 2018 o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost v zvezi z obveznostjo spoštovanja najnižje splošne stopnje (COM(2017)0783 – C8-0007/2018 – 2017/0349(CNS))

(Posebni zakonodajni postopek – posvetovanje)

(2019/C 390/41)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2017)0783), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2017)0783),

| — | ob upoštevanju člena 113 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerega se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0007/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 113 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerega se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0007/2018),

| — | ob upoštevanju člena 78c Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 78c Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0124/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0124/2018),

| 1. | odobri predlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Svet, naj ga obvesti, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje z njim, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

---

| 18.11.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 390/190 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 390/190

---

P8_TA(2018)0178

Preprečevanje uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. aprila 2018 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive (EU) 2015/849 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma ter Direktive 2009/101/ES (COM(2016)0450 – C8-0265/2016 – 2016/0208(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2019/C 390/42)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2016)0450), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2016)0450),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 50 in 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0265/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 50 in 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0265/2016),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi,

| — | ob upoštevanju členov 294(3) in 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 294(3) in 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 12. oktobra 2016 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 12. oktobra 2016 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 19. oktobra 2016 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 19. oktobra 2016 (2),

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 20. decembra 2017, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 20. decembra 2017, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 59 in 39 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 59 in 39 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju skupne razprave Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve v skladu s členom 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne razprave Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve v skladu s členom 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenj Odbora za razvoj, Odbora za mednarodno trgovino in Odbora za pravne zadeve (A8-0056/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenj Odbora za razvoj, Odbora za mednarodno trgovino in Odbora za pravne zadeve (A8-0056/2017),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 459, 9.12.2016, str. 3.

(2)  UL C 34, 2.2.2017, str. 121.

---

P8_TC1-COD(2016)0208

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 19. aprila 2018 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive (EU) 2015/849 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma ter o spremembi direktiv 2009/138/ES in 2013/36/EU

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi (EU) 2018/843.)

---

| 18.11.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 390/192 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 390/192

---

P8_TA(2018)0179

Odobritev in nadzor trga motornih vozil in njihovih priklopnikov ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. aprila 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o odobritvi in nadzoru trga motornih vozil in njihovih priklopnikov ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila (COM(2016)0031 – C8-0015/2016 – 2016/0014(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2019/C 390/43)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2016)0031), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2016)0031),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0015/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0015/2016),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 25. maja 2016 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 25. maja 2016 (1),

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 20. decembra 2017, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 20. decembra 2017, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter mnenj Odbora za okolje, javno zdravje in varno hrano ter Odbora za promet in turizem (A8-0048/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter mnenj Odbora za okolje, javno zdravje in varno hrano ter Odbora za promet in turizem (A8-0048/2017),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 303, 19.8.2016, str. 86.

(2)  To stališče nadomešča spremembe, sprejete 4. aprila 2017 (Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0097).

---

P8_TC1-COD(2016)0014

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 19. aprila 2018 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta o odobritvi in tržnem nadzoru motornih vozil in njihovih priklopnikov ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila, spremembi uredb (ES) št. 715/2007 in (ES) št. 595/2009 ter razveljavitvi Direktive 2007/46/ES

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2018/858.)

---

| 18.11.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 390/193 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 390/193

---

P8_TA(2018)0180

Ekološka pridelava in označevanje ekoloških proizvodov ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. aprila 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov, spremembi Uredbe (EU) št. XXX/XXX Evropskega parlamenta in Sveta [uredba o uradnem nadzoru] in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 (COM(2014)0180 – C7-0109/2014 – 2014/0100(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2019/C 390/44)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2014)0180), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2014)0180),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 42 in 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0109/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 42 in 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0109/2014),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi,

| — | ob upoštevanju člena 294(3) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju obrazloženih mnenj luksemburške poslanske zbornice in avstrijskega zveznega sveta v skladu s Protokolom št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavljata, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženih mnenj luksemburške poslanske zbornice in avstrijskega zveznega sveta v skladu s Protokolom št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavljata, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 15. oktobra 2014 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 15. oktobra 2014 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 4. decembra 2014 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 4. decembra 2014 (2),

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 20. novembra 2017, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 20. novembra 2017, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 59 in 39 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 59 in 39 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja ter mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A8-0311/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja ter mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A8-0311/2015),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | se seznanja z izjavama Komisije, priloženima tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  UL C 12, 15.1.2015, str. 75.

(2)  UL C 19, 21.1.2015, str. 84.

---

P8_TC1-COD(2014)0100

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 19. aprila 2018 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2018/848.)

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

Izjava Komisije o začasnih poskusih za ekološke sorte

Komisija priznava potrebo po določitvi pogojev za razvoj ekoloških sort, primernih za ekološko pridelavo.

Da se določijo merila za opis značilnosti „ekoloških sort, primernih za ekološko pridelavo“, ter opredelijo pogoji, v katerih se „ekološke sorte, primerne za ekološko pridelavo“, lahko pridelujejo za trženje, bo Komisija najpozneje šest mesecev po datumu začetka uporabe te uredbe organizirala začasen poskus.

S tem začasnim poskusom se bodo določila merila za opis razločljivosti, izenačenosti, nespremenljivosti ter, kjer je primerno, vrednosti za pridelavo in uporabo ekoloških sort, primernih za ekološko pridelavo, hkrati pa obravnavali tudi drugi tržni pogoji, kot sta označevanje in pakiranje. Ti pogoji in merila bodo upoštevali posebne potrebe in cilje ekološkega kmetijstva, kot so večja genska raznovrstnost, odpornost na bolezni ter prilagoditev na talne in podnebne razmere. Za spremljanje napredka začasnega poskusa se bodo pripravljala letna poročila.

V okviru tega poskusa, ki bo trajal sedem let in za katerega so predvidene zadostne količine, so države članice lahko oproščene nekaterih obveznosti iz Direktive 66/401/EGS, Direktive 66/402/EGS, Direktive 68/193/EGS, Direktive 2002/53/ES, Direktive 2002/54/ES, Direktive 2002/55/ES, Direktive 2002/56/ES, Direktive 2002/57/ES, Direktive 2008/72/ES in Direktive 2008/90/ES.

Komisija bo ocenila rezultat tega poskusa, da bi predlagala prilagoditev zahtev horizontalne zakonodaje o trženju semen in drugega rastlinskega razmnoževalnega materiala značilnostim „ekoloških sort, primernih za ekološko pridelavo“.

Izjava Komisije v zvezi s členom 55

Komisija poudarja, da je sistematično sklicevanje na točko (b) drugega pododstavka člena 5(4) Uredbe (EU) št. 182/2011 (UL L 55, 28.2.2011, str. 13) v nasprotju s črko in duhom navedene uredbe. Ta določba se uporablja, samo če obstaja posebna potreba po odmiku od načelnega pravila, po katerem Komisija lahko sprejme osnutek izvedbenega akta, kadar mnenje ni podano. Ker gre pri točki (b) drugega pododstavka člena 5(4) navedene uredbe za izjemo od splošnega pravila iz člena 5(4), se njena uporaba ne more šteti za „diskrecijsko pravico“ zakonodajalca, ampak jo je treba razlagati restriktivno in njeno uporabo utemeljiti.

---

| 18.11.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 390/196 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 390/196

---

P8_TA(2018)0181

Smernice za politike zaposlovanja držav članic *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. aprila 2018 o predlogu sklepa Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (COM(2017)0677 – C8-0424/2017 – 2017/0305(NLE))

(Posvetovanje)

(2019/C 390/45)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2017)0677), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2017)0677),

| — | ob upoštevanju člena 148(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerega se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0424/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 148(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerega se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0424/2017),

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 15. septembra 2016 o predlogu sklepa Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 15. septembra 2016 o predlogu sklepa Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (1),

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 8. julija 2015 o predlogu sklepa Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 8. julija 2015 o predlogu sklepa Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (2),

| — | ob upoštevanju člena 78c Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 78c Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A8-0140/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A8-0140/2018),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Svet, naj ga obvesti, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

5.

Sprememba 1

Predlog sklepa

Uvodna izjava 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | | Sprememba |
| --- | --- | --- |
| (1) | Države članice in Unija
  si
  morajo
  prizadevati za razvoj usklajene strategije
  zaposlovanja
  in
  zlasti za spodbujanje
  kvalificiranih
  ,
  usposobljenih
  in
  prilagodljivih delavcev
  in
  trgov dela
  ,
  hitro prilagodljivih gospodarskim spremembam
  , da bi dosegle
  cilja
  polne zaposlenosti in socialnega napredka iz člena 3 Pogodbe o Evropski uniji. Države članice morajo ob upoštevanju svoje nacionalne prakse glede odgovornosti socialnih partnerjev obravnavati spodbujanje zaposlovanja kot zadevo skupnega pomena in usklajevati svoje delovanje v zvezi s tem v okviru Sveta. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1)

Države članice in Unija
  si
  morajo
  prizadevati za razvoj usklajene strategije
  zaposlovanja
  in
  zlasti za spodbujanje
  kvalificiranih
  ,
  usposobljenih
  in
  prilagodljivih delavcev
  in
  trgov dela
  ,
  hitro prilagodljivih gospodarskim spremembam
  , da bi dosegle
  cilja
  polne zaposlenosti in socialnega napredka iz člena 3 Pogodbe o Evropski uniji. Države članice morajo ob upoštevanju svoje nacionalne prakse glede odgovornosti socialnih partnerjev obravnavati spodbujanje zaposlovanja kot zadevo skupnega pomena in usklajevati svoje delovanje v zvezi s tem v okviru Sveta.

| (1) | Države članice in Unija morajo
  razviti in zagotoviti učinkovito in usklajeno strategijo
  zaposlovanja, zlasti za spodbujanje
  vključujočih trgov dela, ki se bodo hitro prilagajali gospodarskim
  ,
  socialnim, tehnološkim
  in
  okoljskim danostim
  in
  spremembam, s kvalificiranimi
  ,
  usposobljenimi in prilagodljivimi delavci, ter za varstvo dobrega počutja vseh delavcev
  , da bi dosegle
  cilje socialnega tržnega gospodarstva
  , polne zaposlenosti in socialnega napredka iz člena 3 Pogodbe o Evropski uniji. Države članice morajo ob upoštevanju svoje nacionalne prakse glede odgovornosti socialnih partnerjev obravnavati spodbujanje zaposlovanja kot zadevo skupnega pomena in usklajevati svoje delovanje v zvezi s tem v okviru Sveta. |
| --- | --- |

(1)

Države članice in Unija morajo
  razviti in zagotoviti učinkovito in usklajeno strategijo
  zaposlovanja, zlasti za spodbujanje
  vključujočih trgov dela, ki se bodo hitro prilagajali gospodarskim
  ,
  socialnim, tehnološkim
  in
  okoljskim danostim
  in
  spremembam, s kvalificiranimi
  ,
  usposobljenimi in prilagodljivimi delavci, ter za varstvo dobrega počutja vseh delavcev
  , da bi dosegle
  cilje socialnega tržnega gospodarstva
  , polne zaposlenosti in socialnega napredka iz člena 3 Pogodbe o Evropski uniji. Države članice morajo ob upoštevanju svoje nacionalne prakse glede odgovornosti socialnih partnerjev obravnavati spodbujanje zaposlovanja kot zadevo skupnega pomena in usklajevati svoje delovanje v zvezi s tem v okviru Sveta.

Sprememba 2

Predlog sklepa

Uvodna izjava 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | | Sprememba |
| --- | --- | --- |
| (2) | Unija se mora boriti proti socialni izključenosti in diskriminaciji ter spodbujati socialno pravičnost in zaščito ter enakost žensk in moških. Pri opredeljevanju in izvajanju svojih politik in dejavnosti mora upoštevati zahteve, ki so povezane s spodbujanjem visoke stopnje zaposlenosti, zagotavljanjem ustrezne socialne zaščite, bojem proti revščini in socialni izključenosti ter visoko stopnjo izobraževanja in usposabljanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2)

Unija se mora boriti proti socialni izključenosti in diskriminaciji ter spodbujati socialno pravičnost in zaščito ter enakost žensk in moških. Pri opredeljevanju in izvajanju svojih politik in dejavnosti mora upoštevati zahteve, ki so povezane s spodbujanjem visoke stopnje zaposlenosti, zagotavljanjem ustrezne socialne zaščite, bojem proti revščini in socialni izključenosti ter visoko stopnjo izobraževanja in usposabljanja.

| (2) | Unija se mora boriti proti
  vsem oblikam revščine
  , socialni izključenosti in diskriminaciji
  na vseh področjih življenja
  ter spodbujati socialno pravičnost in zaščito ter enakost žensk in moških.
  Za ta splošni cilj bi si bilo treba prizadevati s pravnimi akti in politikami Unije na drugih področjih.
  Pri opredeljevanju in izvajanju svojih politik in dejavnosti mora upoštevati zahteve, ki so povezane s spodbujanjem visoke stopnje zaposlenosti, zagotavljanjem ustrezne socialne zaščite, bojem proti revščini in socialni izključenosti ter visoko stopnjo izobraževanja in usposabljanja.
  Unija mora spodbujati aktivno udeležbo vseh državljanov v gospodarskem, socialnem in kulturnem življenju. |
| --- | --- |

(2)

Unija se mora boriti proti
  vsem oblikam revščine
  , socialni izključenosti in diskriminaciji
  na vseh področjih življenja
  ter spodbujati socialno pravičnost in zaščito ter enakost žensk in moških.
  Za ta splošni cilj bi si bilo treba prizadevati s pravnimi akti in politikami Unije na drugih področjih.
  Pri opredeljevanju in izvajanju svojih politik in dejavnosti mora upoštevati zahteve, ki so povezane s spodbujanjem visoke stopnje zaposlenosti, zagotavljanjem ustrezne socialne zaščite, bojem proti revščini in socialni izključenosti ter visoko stopnjo izobraževanja in usposabljanja.
  Unija mora spodbujati aktivno udeležbo vseh državljanov v gospodarskem, socialnem in kulturnem življenju.

Sprememba 3

Predlog sklepa

Uvodna izjava 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | | Sprememba |
| --- | --- | --- |
| (3) | Unija je v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije (PDEU) razvila in uvedla instrumente za usklajevanje fiskalne, makroekonomske in strukturne politike. V okviru teh instrumentov te smernice za politike zaposlovanja držav članic skupaj s širšimi smernicami ekonomskih politik držav članic in Unije, določenimi v Priporočilu Sveta (EU) 2015/1184, sestavljajo integrirane smernice za izvajanje strategije Evropa 2020. Države članice in Unijo naj bi usmerjale pri izvajanju politik, pri tem pa odražale medsebojno odvisnost držav članic. Nastali sklop usklajenih evropskih in nacionalnih politik in reform naj bi zagotovil ustrezno skupno kombinacijo ekonomskih in socialnih politik, ki naj bi imela pozitivne učinke prelivanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3)

Unija je v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije (PDEU) razvila in uvedla instrumente za usklajevanje fiskalne, makroekonomske in strukturne politike. V okviru teh instrumentov te smernice za politike zaposlovanja držav članic skupaj s širšimi smernicami ekonomskih politik držav članic in Unije, določenimi v Priporočilu Sveta (EU) 2015/1184, sestavljajo integrirane smernice za izvajanje strategije Evropa 2020. Države članice in Unijo naj bi usmerjale pri izvajanju politik, pri tem pa odražale medsebojno odvisnost držav članic. Nastali sklop usklajenih evropskih in nacionalnih politik in reform naj bi zagotovil ustrezno skupno kombinacijo ekonomskih in socialnih politik, ki naj bi imela pozitivne učinke prelivanja.

| (3) | Unija je v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije (PDEU) razvila in uvedla instrumente za usklajevanje fiskalne, makroekonomske in strukturne politike,
  ki znatno vplivajo na socialne in zaposlitvene razmere v Uniji, njihovi potencialni učinki pa obsegajo negotovost, revščino in neenakost
  . V okviru teh instrumentov te smernice za politike zaposlovanja držav članic skupaj s širšimi smernicami ekonomskih politik držav članic in Unije, določenimi v Priporočilu Sveta (EU) 2015/1184, sestavljajo integrirane smernice za izvajanje strategije Evropa 2020. Države članice in Unijo naj bi usmerjale pri izvajanju politik, pri tem pa odražale medsebojno odvisnost držav članic. Nastali sklop usklajenih evropskih in nacionalnih politik in reform naj bi zagotovil ustrezno skupno kombinacijo ekonomskih in socialnih politik, ki naj bi imela pozitivne učinke prelivanja
  za vse države članice
  . |
| --- | --- |

(3)

Unija je v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije (PDEU) razvila in uvedla instrumente za usklajevanje fiskalne, makroekonomske in strukturne politike,
  ki znatno vplivajo na socialne in zaposlitvene razmere v Uniji, njihovi potencialni učinki pa obsegajo negotovost, revščino in neenakost
  . V okviru teh instrumentov te smernice za politike zaposlovanja držav članic skupaj s širšimi smernicami ekonomskih politik držav članic in Unije, določenimi v Priporočilu Sveta (EU) 2015/1184, sestavljajo integrirane smernice za izvajanje strategije Evropa 2020. Države članice in Unijo naj bi usmerjale pri izvajanju politik, pri tem pa odražale medsebojno odvisnost držav članic. Nastali sklop usklajenih evropskih in nacionalnih politik in reform naj bi zagotovil ustrezno skupno kombinacijo ekonomskih in socialnih politik, ki naj bi imela pozitivne učinke prelivanja
  za vse države članice
  .

Sprememba 4

Predlog sklepa

Uvodna izjava 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | | Sprememba |
| --- | --- | --- |
| | | (3a) | Za zagotovitev bolj demokratičnega postopka odločanja v okviru integriranih smernic, ki vplivajo na ljudi in trge dela v Uniji, je pomembno, da Svet upošteva stališče Evropskega parlamenta. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3a)

Za zagotovitev bolj demokratičnega postopka odločanja v okviru integriranih smernic, ki vplivajo na ljudi in trge dela v Uniji, je pomembno, da Svet upošteva stališče Evropskega parlamenta.

Sprememba 5

Predlog sklepa

Uvodna izjava 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | | Sprememba |
| --- | --- | --- |
| (4) | Smernice za politike zaposlovanja so skladne s Paktom za stabilnost in rast, obstoječo zakonodajo Evropske unije in raznimi pobudami EU, vključno
  s
  Priporočilom Sveta o vzpostavitvi jamstva za mlade (3), Priporočilom Sveta o vključevanju dolgotrajno brezposelnih na trg dela (4), Priporočilom Sveta z naslovom Poti izpopolnjevanja: nove priložnosti za odrasle (5) in predlogom priporočila Sveta o evropskem okviru za kakovostna in učinkovita vajeništva (6). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4)

Smernice za politike zaposlovanja so skladne s Paktom za stabilnost in rast, obstoječo zakonodajo Evropske unije in raznimi pobudami EU, vključno
  s
  Priporočilom Sveta o vzpostavitvi jamstva za mlade (3), Priporočilom Sveta o vključevanju dolgotrajno brezposelnih na trg dela (4), Priporočilom Sveta z naslovom Poti izpopolnjevanja: nove priložnosti za odrasle (5) in predlogom priporočila Sveta o evropskem okviru za kakovostna in učinkovita vajeništva (6).

| (4) | Smernice za politike zaposlovanja so skladne s Paktom za stabilnost in rast, obstoječo zakonodajo Evropske unije in raznimi pobudami EU, vključno
  z evropskim stebrom socialnih pravic
  , Priporočilom Sveta o vzpostavitvi jamstva za mlade (7), Priporočilom Sveta o vključevanju dolgotrajno brezposelnih na trg dela (8), Priporočilom Sveta z naslovom Poti izpopolnjevanja: nove priložnosti za odrasle (9) in predlogom priporočila Sveta o evropskem okviru za kakovostna in učinkovita vajeništva (10). |
| --- | --- |

(4)

Smernice za politike zaposlovanja so skladne s Paktom za stabilnost in rast, obstoječo zakonodajo Evropske unije in raznimi pobudami EU, vključno
  z evropskim stebrom socialnih pravic
  , Priporočilom Sveta o vzpostavitvi jamstva za mlade (7), Priporočilom Sveta o vključevanju dolgotrajno brezposelnih na trg dela (8), Priporočilom Sveta z naslovom Poti izpopolnjevanja: nove priložnosti za odrasle (9) in predlogom priporočila Sveta o evropskem okviru za kakovostna in učinkovita vajeništva (10).

Sprememba 6

Predlog sklepa

Uvodna izjava 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | | Sprememba |
| --- | --- | --- |
| (5) | Evropski semester združuje različne instrumente v krovni okvir za integriran večstranski nadzor ekonomskih, proračunskih, zaposlitvenih in socialnih politik ter si prizadeva za uresničitev ciljev strategije Evropa 2020, vključno s cilji na področju zaposlovanja, izobraževanja in zmanjšanja revščine, kot so opredeljeni v Sklepu Sveta 2010/707/EU (11). Evropski semester se od leta 2015 nenehno krepi in poenostavlja, zlasti da bi se okrepila njegova osredotočenost na zaposlovanje in socialne zadeve ter da bi se olajšal tesnejši dialog z državami članicami, socialnimi partnerji in predstavniki civilne družbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5)

Evropski semester združuje različne instrumente v krovni okvir za integriran večstranski nadzor ekonomskih, proračunskih, zaposlitvenih in socialnih politik ter si prizadeva za uresničitev ciljev strategije Evropa 2020, vključno s cilji na področju zaposlovanja, izobraževanja in zmanjšanja revščine, kot so opredeljeni v Sklepu Sveta 2010/707/EU (11). Evropski semester se od leta 2015 nenehno krepi in poenostavlja, zlasti da bi se okrepila njegova osredotočenost na zaposlovanje in socialne zadeve ter da bi se olajšal tesnejši dialog z državami članicami, socialnimi partnerji in predstavniki civilne družbe.

| (5) | Evropski semester združuje različne instrumente v krovni okvir za integriran večstranski nadzor ekonomskih, proračunskih, zaposlitvenih in socialnih politik ter si prizadeva za uresničitev ciljev strategije Evropa 2020, vključno s cilji na področju zaposlovanja, izobraževanja in zmanjšanja revščine, kot so opredeljeni v Sklepu Sveta 2010/707/EU (12). Evropski semester se od leta 2015 nenehno krepi in poenostavlja, zlasti da bi se okrepila njegova osredotočenost na zaposlovanje in socialne zadeve ter da bi se olajšal tesnejši dialog z državami članicami, socialnimi partnerji in predstavniki civilne družbe,
  obenem pa ohranil močan poudarek na strukturnih reformah in konkurenčnosti
  . |
| --- | --- |

(5)

Evropski semester združuje različne instrumente v krovni okvir za integriran večstranski nadzor ekonomskih, proračunskih, zaposlitvenih in socialnih politik ter si prizadeva za uresničitev ciljev strategije Evropa 2020, vključno s cilji na področju zaposlovanja, izobraževanja in zmanjšanja revščine, kot so opredeljeni v Sklepu Sveta 2010/707/EU (12). Evropski semester se od leta 2015 nenehno krepi in poenostavlja, zlasti da bi se okrepila njegova osredotočenost na zaposlovanje in socialne zadeve ter da bi se olajšal tesnejši dialog z državami članicami, socialnimi partnerji in predstavniki civilne družbe,
  obenem pa ohranil močan poudarek na strukturnih reformah in konkurenčnosti
  .

Sprememba 7

Predlog sklepa

Uvodna izjava 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | | Sprememba |
| --- | --- | --- |
| (6) | Okrevanje Evropske unije po gospodarski krizi podpira pozitivna gibanja na trgih dela, vendar ostajajo med državami članicami in znotraj njih precejšnji izzivi in razlike v gospodarski in socialni uspešnosti. Kriza je izpostavila tesno medsebojno odvisnost med gospodarstvi in trgi dela držav članic. Glavni izziv, s katerim se soočamo danes, je zagotoviti napredek Unije pri doseganju pametne, trajnostne in vključujoče rasti
  ter
  ustvarjanju delovnih mest. Ta izziv zahteva usklajene, ambiciozne in učinkovite ukrepe politik tako na ravni Unije kot na nacionalni ravni, in sicer v skladu s PDEU in določbami Unije o ekonomskem upravljanju. Tako ukrepanje bi moralo z združevanjem ukrepov na strani ponudbe in povpraševanja spodbujati naložbe, obnoviti zavezanost strukturnim reformam, ki se izvajajo v ustreznem zaporedju in pospešujejo produktivnost, rast, socialno kohezijo in ekonomsko odpornost na pretrese, ter uresničevati fiskalno odgovornost, pri tem pa
  upoštevati
  učinke na zaposlovanje in socialne učinke. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

Okrevanje Evropske unije po gospodarski krizi podpira pozitivna gibanja na trgih dela, vendar ostajajo med državami članicami in znotraj njih precejšnji izzivi in razlike v gospodarski in socialni uspešnosti. Kriza je izpostavila tesno medsebojno odvisnost med gospodarstvi in trgi dela držav članic. Glavni izziv, s katerim se soočamo danes, je zagotoviti napredek Unije pri doseganju pametne, trajnostne in vključujoče rasti
  ter
  ustvarjanju delovnih mest. Ta izziv zahteva usklajene, ambiciozne in učinkovite ukrepe politik tako na ravni Unije kot na nacionalni ravni, in sicer v skladu s PDEU in določbami Unije o ekonomskem upravljanju. Tako ukrepanje bi moralo z združevanjem ukrepov na strani ponudbe in povpraševanja spodbujati naložbe, obnoviti zavezanost strukturnim reformam, ki se izvajajo v ustreznem zaporedju in pospešujejo produktivnost, rast, socialno kohezijo in ekonomsko odpornost na pretrese, ter uresničevati fiskalno odgovornost, pri tem pa
  upoštevati
  učinke na zaposlovanje in socialne učinke.

| (6) | Okrevanje Evropske unije po gospodarski krizi podpira pozitivna gibanja na trgih dela, vendar ostajajo med državami članicami in znotraj njih precejšnji izzivi in razlike v gospodarski in socialni uspešnosti,
  saj gospodarska rast ne pomeni samodejno višje stopnje zaposlenosti
  . Kriza je izpostavila tesno medsebojno odvisnost med gospodarstvi in trgi dela držav članic. Glavni izziv, s katerim se soočamo danes, je zagotoviti napredek Unije pri doseganju pametne, trajnostne in vključujoče rasti
  ob
  ustvarjanju
  trajnostnih in kakovostnih
  delovnih mest. Ta izziv zahteva usklajene, ambiciozne in učinkovite ukrepe politik tako na ravni Unije kot na nacionalni ravni, in sicer v skladu s PDEU in določbami Unije o ekonomskem upravljanju. Tako ukrepanje bi moralo z združevanjem ukrepov na strani ponudbe in povpraševanja spodbujati naložbe,
  vključno z naložbami v krožno in zeleno gospodarstvo ter ob upoštevanju socialnih naložb
  , obnoviti zavezanost strukturnim reformam, ki se izvajajo v ustreznem zaporedju,
  so socialno
  in
  ekonomsko uravnotežene ter
  pospešujejo produktivnost, rast, socialno kohezijo in ekonomsko odpornost na pretrese, ter uresničevati fiskalno odgovornost, pri tem pa
  zagotavljati, da imajo te strukturne reforme pozitivne
  učinke na zaposlovanje in
  pozitivne
  socialne učinke. |
| --- | --- |

(6)

Okrevanje Evropske unije po gospodarski krizi podpira pozitivna gibanja na trgih dela, vendar ostajajo med državami članicami in znotraj njih precejšnji izzivi in razlike v gospodarski in socialni uspešnosti,
  saj gospodarska rast ne pomeni samodejno višje stopnje zaposlenosti
  . Kriza je izpostavila tesno medsebojno odvisnost med gospodarstvi in trgi dela držav članic. Glavni izziv, s katerim se soočamo danes, je zagotoviti napredek Unije pri doseganju pametne, trajnostne in vključujoče rasti
  ob
  ustvarjanju
  trajnostnih in kakovostnih
  delovnih mest. Ta izziv zahteva usklajene, ambiciozne in učinkovite ukrepe politik tako na ravni Unije kot na nacionalni ravni, in sicer v skladu s PDEU in določbami Unije o ekonomskem upravljanju. Tako ukrepanje bi moralo z združevanjem ukrepov na strani ponudbe in povpraševanja spodbujati naložbe,
  vključno z naložbami v krožno in zeleno gospodarstvo ter ob upoštevanju socialnih naložb
  , obnoviti zavezanost strukturnim reformam, ki se izvajajo v ustreznem zaporedju,
  so socialno
  in
  ekonomsko uravnotežene ter
  pospešujejo produktivnost, rast, socialno kohezijo in ekonomsko odpornost na pretrese, ter uresničevati fiskalno odgovornost, pri tem pa
  zagotavljati, da imajo te strukturne reforme pozitivne
  učinke na zaposlovanje in
  pozitivne
  socialne učinke.

Sprememba 8

Predlog sklepa

Uvodna izjava 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | | Sprememba |
| --- | --- | --- |
| (7) | Pri reformah trga dela, kar vključuje tudi nacionalne mehanizme za določanje plač, bi bilo treba upoštevati nacionalne prakse socialnega dialoga in omogočiti potreben manevrski prostor za široko obravnavo socialno-ekonomskih vprašanj, vključno z napredkom pri konkurenčnosti, ustvarjanju delovnih mest, politikah vseživljenjskega učenja in usposabljanja ter realnih dohodkih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7)

Pri reformah trga dela, kar vključuje tudi nacionalne mehanizme za določanje plač, bi bilo treba upoštevati nacionalne prakse socialnega dialoga in omogočiti potreben manevrski prostor za široko obravnavo socialno-ekonomskih vprašanj, vključno z napredkom pri konkurenčnosti, ustvarjanju delovnih mest, politikah vseživljenjskega učenja in usposabljanja ter realnih dohodkih.

| (7) | Pri reformah trga dela, kar vključuje tudi nacionalne mehanizme za določanje plač, bi bilo treba upoštevati nacionalne prakse socialnega dialoga in omogočiti potreben manevrski prostor za široko obravnavo socialno-ekonomskih vprašanj, vključno z napredkom pri
  življenjskih standardih, enakosti
  , konkurenčnosti,
  produktivnosti
  , ustvarjanju
  trajnostnih in kakovostnih
  delovnih mest, politikah vseživljenjskega učenja in usposabljanja ter realnih dohodkih. |
| --- | --- |

(7)

Pri reformah trga dela, kar vključuje tudi nacionalne mehanizme za določanje plač, bi bilo treba upoštevati nacionalne prakse socialnega dialoga in omogočiti potreben manevrski prostor za široko obravnavo socialno-ekonomskih vprašanj, vključno z napredkom pri
  življenjskih standardih, enakosti
  , konkurenčnosti,
  produktivnosti
  , ustvarjanju
  trajnostnih in kakovostnih
  delovnih mest, politikah vseživljenjskega učenja in usposabljanja ter realnih dohodkih.

Sprememba 9

Predlog sklepa

Uvodna izjava 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | | Sprememba |
| --- | --- | --- |
| (8) | Države članice in Unija bi morale obravnavati tudi socialne posledice gospodarske in finančne krize ter si prizadevati za vključujočo družbo, v kateri so ljudje
  spodobni
  predvideti in obvladati spremembe in lahko aktivno sodelujejo v družbi in gospodarstvu, kot je navedeno tudi v Priporočilu Komisije o dejavnem vključevanju oseb, izključenih s trga dela (13). Odpraviti bi bilo treba neenakost, vsem zagotoviti
  dostop in
  priložnosti ter
  zmanjšati
  revščino in socialno izključenost (
  tudi
  med otroki), in sicer zlasti z zagotavljanjem učinkovitega delovanja trgov dela in sistemov socialne zaščite ter z odpravo ovir za udeležbo v izobraževanju
  /
  usposabljanju in na trgu dela. Na delovnih mestih v EU se pojavljajo novi ekonomski in poslovni modeli, spreminjajo pa se tudi delovna razmerja. Države članice bi morale zagotoviti, da se z novimi delovnimi razmerji socialni model Evrope ohrani in še okrepi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8)

Države članice in Unija bi morale obravnavati tudi socialne posledice gospodarske in finančne krize ter si prizadevati za vključujočo družbo, v kateri so ljudje
  spodobni
  predvideti in obvladati spremembe in lahko aktivno sodelujejo v družbi in gospodarstvu, kot je navedeno tudi v Priporočilu Komisije o dejavnem vključevanju oseb, izključenih s trga dela (13). Odpraviti bi bilo treba neenakost, vsem zagotoviti
  dostop in
  priložnosti ter
  zmanjšati
  revščino in socialno izključenost (
  tudi
  med otroki), in sicer zlasti z zagotavljanjem učinkovitega delovanja trgov dela in sistemov socialne zaščite ter z odpravo ovir za udeležbo v izobraževanju
  /
  usposabljanju in na trgu dela. Na delovnih mestih v EU se pojavljajo novi ekonomski in poslovni modeli, spreminjajo pa se tudi delovna razmerja. Države članice bi morale zagotoviti, da se z novimi delovnimi razmerji socialni model Evrope ohrani in še okrepi.

| (8) | Države članice in Unija bi morale obravnavati tudi socialne posledice gospodarske in finančne krize ter si prizadevati za vključujočo
  in socialno pravično
  družbo, v kateri so ljudje
  sposobni
  predvideti in obvladati spremembe in lahko aktivno sodelujejo v družbi in gospodarstvu, kot je navedeno tudi v Priporočilu Komisije o dejavnem vključevanju oseb, izključenih s trga dela (14). Odpraviti bi bilo treba neenakost
  in diskriminacijo
  , vsem zagotoviti
  enake
  priložnosti ter
  izkoreniniti
  revščino in socialno izključenost (
  posebej
  med otroki), in sicer zlasti z zagotavljanjem učinkovitega delovanja trgov dela
  ter ustreznih
  in
  učinkovitih
  sistemov socialne zaščite ter z odpravo ovir za udeležbo v izobraževanju, usposabljanju in na trgu dela. Na delovnih mestih v EU se pojavljajo novi ekonomski in poslovni modeli, spreminjajo pa se tudi delovna razmerja. Države članice bi morale zagotoviti, da se z novimi delovnimi razmerji socialni model Evrope ohrani in še okrepi,
  tako da bi bili ljudje, ki delajo v novih oblikah dela, zajeti v predpisih delovnega prava in bi jih ti ščitili. Države članice bi morale podpreti potencial invalidov, da prispevajo h gospodarski rasti in socialnemu razvoju. |
| --- | --- |

(8)

Države članice in Unija bi morale obravnavati tudi socialne posledice gospodarske in finančne krize ter si prizadevati za vključujočo
  in socialno pravično
  družbo, v kateri so ljudje
  sposobni
  predvideti in obvladati spremembe in lahko aktivno sodelujejo v družbi in gospodarstvu, kot je navedeno tudi v Priporočilu Komisije o dejavnem vključevanju oseb, izključenih s trga dela (14). Odpraviti bi bilo treba neenakost
  in diskriminacijo
  , vsem zagotoviti
  enake
  priložnosti ter
  izkoreniniti
  revščino in socialno izključenost (
  posebej
  med otroki), in sicer zlasti z zagotavljanjem učinkovitega delovanja trgov dela
  ter ustreznih
  in
  učinkovitih
  sistemov socialne zaščite ter z odpravo ovir za udeležbo v izobraževanju, usposabljanju in na trgu dela. Na delovnih mestih v EU se pojavljajo novi ekonomski in poslovni modeli, spreminjajo pa se tudi delovna razmerja. Države članice bi morale zagotoviti, da se z novimi delovnimi razmerji socialni model Evrope ohrani in še okrepi,
  tako da bi bili ljudje, ki delajo v novih oblikah dela, zajeti v predpisih delovnega prava in bi jih ti ščitili. Države članice bi morale podpreti potencial invalidov, da prispevajo h gospodarski rasti in socialnemu razvoju.

Sprememba 10

Predlog sklepa

Uvodna izjava 8 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | | Sprememba |
| --- | --- | --- |
| | | (8a) | Komisija in države članice bi morale ustvariti mesta za razmislek in dialog s pomočjo specializiranih nevladnih organizacij in organizacij ljudi, ki živijo v revščini, da bi tem ljudem zagotovile možnost prispevanja k ocenjevanju politik, ki jih zadevajo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8a)

Komisija in države članice bi morale ustvariti mesta za razmislek in dialog s pomočjo specializiranih nevladnih organizacij in organizacij ljudi, ki živijo v revščini, da bi tem ljudem zagotovile možnost prispevanja k ocenjevanju politik, ki jih zadevajo.

Sprememba 11

Predlog sklepa

Uvodna izjava 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | | Sprememba |
| --- | --- | --- |
| (11) | Integrirane smernice bi
  morale
  biti podlaga za priporočila za posamezne države, ki jih Svet
  lahko
  naslovi na države članice. Države članice bi morale v celoti uporabiti Evropski socialni sklad in druge sklade Unije, da bi spodbudile zaposlovanje, socialno vključevanje, vseživljenjsko učenje in izobraževanje ter izboljšale javno upravo. Čeprav so integrirane smernice naslovljene na države članice in Unijo, bi se morale izvajati v partnerstvu z vsemi nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi organi ter tesnem sodelovanju s parlamenti, socialnimi partnerji in predstavniki civilne družbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11)

Integrirane smernice bi
  morale
  biti podlaga za priporočila za posamezne države, ki jih Svet
  lahko
  naslovi na države članice. Države članice bi morale v celoti uporabiti Evropski socialni sklad in druge sklade Unije, da bi spodbudile zaposlovanje, socialno vključevanje, vseživljenjsko učenje in izobraževanje ter izboljšale javno upravo. Čeprav so integrirane smernice naslovljene na države članice in Unijo, bi se morale izvajati v partnerstvu z vsemi nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi organi ter tesnem sodelovanju s parlamenti, socialnimi partnerji in predstavniki civilne družbe.

| (11) | Integrirane smernice bi
  morale
  biti podlaga za priporočila za posamezne države, ki jih Svet
  lahko
  naslovi na države članice. Države članice bi morale v celoti uporabiti Evropski socialni sklad in druge sklade Unije, da bi spodbudile zaposlovanje, socialno vključevanje, vseživljenjsko učenje in izobraževanje ter izboljšale javno upravo. Čeprav so integrirane smernice naslovljene na države članice in Unijo, bi se morale izvajati v partnerstvu z vsemi nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi organi ter tesnem sodelovanju s parlamenti, socialnimi partnerji in predstavniki civilne družbe. |
| --- | --- |

(11)

Integrirane smernice bi
  morale
  biti podlaga za priporočila za posamezne države, ki jih Svet
  lahko
  naslovi na države članice. Države članice bi morale v celoti uporabiti Evropski socialni sklad in druge sklade Unije, da bi spodbudile zaposlovanje, socialno vključevanje, vseživljenjsko učenje in izobraževanje ter izboljšale javno upravo. Čeprav so integrirane smernice naslovljene na države članice in Unijo, bi se morale izvajati v partnerstvu z vsemi nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi organi ter tesnem sodelovanju s parlamenti, socialnimi partnerji in predstavniki civilne družbe.

Sprememba 12

Predlog sklepa

Uvodna izjava 12

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | | Sprememba |
| --- | --- | --- |
| (12) | Odbor za zaposlovanje in Odbor za socialno zaščito bi morala v skladu s svojimi pooblastili na podlagi Pogodb spremljati izvajanje zadevnih politik glede na smernice za politike zaposlovanja. Navedena odbora in druga pripravljalna telesa Sveta, vključena v usklajevanje ekonomskih in socialnih politik, bi morali tesno sodelovati – |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12)

Odbor za zaposlovanje in Odbor za socialno zaščito bi morala v skladu s svojimi pooblastili na podlagi Pogodb spremljati izvajanje zadevnih politik glede na smernice za politike zaposlovanja. Navedena odbora in druga pripravljalna telesa Sveta, vključena v usklajevanje ekonomskih in socialnih politik, bi morali tesno sodelovati –

| (12) | Odbor za zaposlovanje in Odbor za socialno zaščito bi morala v skladu s svojimi pooblastili na podlagi Pogodb spremljati izvajanje zadevnih politik glede na smernice za politike zaposlovanja. Navedena odbora in druga pripravljalna telesa Sveta, vključena v usklajevanje ekonomskih in socialnih politik, bi morali tesno sodelovati
  z Evropskim parlamentom, zlasti pa z Odborom za zaposlovanje in socialne zadeve, da bi zagotovili demokratično odgovornost
  – |
| --- | --- |

(12)

Odbor za zaposlovanje in Odbor za socialno zaščito bi morala v skladu s svojimi pooblastili na podlagi Pogodb spremljati izvajanje zadevnih politik glede na smernice za politike zaposlovanja. Navedena odbora in druga pripravljalna telesa Sveta, vključena v usklajevanje ekonomskih in socialnih politik, bi morali tesno sodelovati
  z Evropskim parlamentom, zlasti pa z Odborom za zaposlovanje in socialne zadeve, da bi zagotovili demokratično odgovornost
  –

Sprememba 13

Sprememba 13

Priloga – smernica 5 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | | Sprememba |
| --- | --- | --- |
| Države članice bi morale olajševati ustvarjanje kakovostnih delovnih mest, tudi
  z odpravljanjem ovir
  ,
  s katerimi se podjetja soočajo pri zaposlovanju
  ,
  s spodbujanjem podjetništva
  in
  samozaposlovanja
  ter zlasti s podpiranjem ustanavljanja mikro- in malih podjetij in njihove rasti. Aktivno bi morale spodbujati socialno gospodarstvo in pospeševati socialne inovacije. | | Države članice bi morale olajševati ustvarjanje
  trajnostnih in
  kakovostnih delovnih mest
  za različne ravni usposobljenosti, v različnih sektorjih trga dela in regijah, ter vanje vlagati
  , tudi
  tako, da v celoti razvijejo potencial sektorjev
  ,
  usmerjenih v prihodnost, kot so zeleno in krožno gospodarstvo
  ,
  sektor oskrbe in digitalni sektor. Države članice bi morale ljudem omogočiti, da uravnovesijo poklicno
  in
  zasebno življenje, zagotoviti, da so delovna mesta prilagojena invalidom in starejšim delavcem, pomagati podjetjem pri zaposlovanju
  ter
  spodbujati odgovorno podjetništvo in samozaposlovanje
  , zlasti s podpiranjem ustanavljanja mikro- in malih podjetij in njihove rasti. Aktivno bi morale spodbujati socialno gospodarstvo in pospeševati socialne inovacije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Države članice bi morale olajševati ustvarjanje kakovostnih delovnih mest, tudi
  z odpravljanjem ovir
  ,
  s katerimi se podjetja soočajo pri zaposlovanju
  ,
  s spodbujanjem podjetništva
  in
  samozaposlovanja
  ter zlasti s podpiranjem ustanavljanja mikro- in malih podjetij in njihove rasti. Aktivno bi morale spodbujati socialno gospodarstvo in pospeševati socialne inovacije.

Države članice bi morale olajševati ustvarjanje
  trajnostnih in
  kakovostnih delovnih mest
  za različne ravni usposobljenosti, v različnih sektorjih trga dela in regijah, ter vanje vlagati
  , tudi
  tako, da v celoti razvijejo potencial sektorjev
  ,
  usmerjenih v prihodnost, kot so zeleno in krožno gospodarstvo
  ,
  sektor oskrbe in digitalni sektor. Države članice bi morale ljudem omogočiti, da uravnovesijo poklicno
  in
  zasebno življenje, zagotoviti, da so delovna mesta prilagojena invalidom in starejšim delavcem, pomagati podjetjem pri zaposlovanju
  ter
  spodbujati odgovorno podjetništvo in samozaposlovanje
  , zlasti s podpiranjem ustanavljanja mikro- in malih podjetij in njihove rasti. Aktivno bi morale spodbujati socialno gospodarstvo in pospeševati socialne inovacije.

Sprememba 14

Predlog sklepa

Priloga – smernica 5 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | | Sprememba |
| --- | --- | --- |
| Države članice bi morale spodbujati inovativne oblike dela, ki ustvarjajo zaposlitvene možnosti za vse na odgovoren način. | | Države članice bi morale spodbujati inovativne oblike dela, ki ustvarjajo
  kakovostne
  zaposlitvene možnosti za vse na odgovoren način,
  pri tem pa upoštevati razvoj novih informacijskih in komunikacijskih tehnologij ter zagotavljati popolno skladnost s pravom Unije, nacionalno zakonodajo in prakso na področju zaposlovanja ter sistemi odnosov med delodajalci in delojemalci. Države članice in Komisija bi morale spodbujati dobro prakso na tem področju. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Države članice bi morale spodbujati inovativne oblike dela, ki ustvarjajo zaposlitvene možnosti za vse na odgovoren način.

Države članice bi morale spodbujati inovativne oblike dela, ki ustvarjajo
  kakovostne
  zaposlitvene možnosti za vse na odgovoren način,
  pri tem pa upoštevati razvoj novih informacijskih in komunikacijskih tehnologij ter zagotavljati popolno skladnost s pravom Unije, nacionalno zakonodajo in prakso na področju zaposlovanja ter sistemi odnosov med delodajalci in delojemalci. Države članice in Komisija bi morale spodbujati dobro prakso na tem področju.

Sprememba 15

Predlog sklepa

Priloga – smernica 5 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | | Sprememba |
| --- | --- | --- |
| | | Države članice bi morale zmanjšati birokracijo, da bi morebitnih nepotrebnih bremen razbremenile mala in srednja podjetja, ki bistveno prispevajo k ustvarjanju delovnih mest. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Države članice bi morale zmanjšati birokracijo, da bi morebitnih nepotrebnih bremen razbremenile mala in srednja podjetja, ki bistveno prispevajo k ustvarjanju delovnih mest.

Sprememba 16

Predlog sklepa

Priloga – smernica 5 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | | Sprememba |
| --- | --- | --- |
| Davčno breme
  bi
  bilo treba z dela
  preusmeriti na druge davčne vire, ki manj škodijo zaposlovanju in rasti, in sicer ob upoštevanju prerazdelitvenega učinka davčnega sistema, obenem pa zavarovati prihodke za ustrezno socialno zaščito in odhodke, ki pospešujejo rast. | | Države članice
  bi
  si morale prizadevati za zmanjšanje davčnega bremena na delo in ga
  preusmeriti
  z dela
  na druge davčne vire, ki manj škodijo zaposlovanju in rasti, in sicer ob upoštevanju prerazdelitvenega učinka davčnega sistema, obenem pa zavarovati prihodke za ustrezno socialno zaščito in odhodke, ki pospešujejo rast,
  vključno z usmerjenimi naložbami v javne storitve splošnega pomena
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Davčno breme
  bi
  bilo treba z dela
  preusmeriti na druge davčne vire, ki manj škodijo zaposlovanju in rasti, in sicer ob upoštevanju prerazdelitvenega učinka davčnega sistema, obenem pa zavarovati prihodke za ustrezno socialno zaščito in odhodke, ki pospešujejo rast.

Države članice
  bi
  si morale prizadevati za zmanjšanje davčnega bremena na delo in ga
  preusmeriti
  z dela
  na druge davčne vire, ki manj škodijo zaposlovanju in rasti, in sicer ob upoštevanju prerazdelitvenega učinka davčnega sistema, obenem pa zavarovati prihodke za ustrezno socialno zaščito in odhodke, ki pospešujejo rast,
  vključno z usmerjenimi naložbami v javne storitve splošnega pomena
  .

Sprememba 17

Predlog sklepa

Priloga – smernica 5 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | | Sprememba |
| --- | --- | --- |
| Države članice bi morale v skladu z nacionalnimi praksami in ob spoštovanju avtonomnosti socialnih partnerjev spodbujati pregledne in predvidljive mehanizme za določanje plač ter tako omogočiti prilagajanje plač spremembam produktivnosti in hkrati zagotoviti poštene plače za dostojen življenjski standard. Ti mehanizmi bi morali upoštevati razlike v ravneh usposobljenosti ter gospodarski uspešnosti med regijami, sektorji in podjetji. Države članice in socialni partnerji bi morali ob spoštovanju nacionalnih praks zagotoviti ustrezne ravni minimalnih plač, pri tem pa upoštevati njihov učinek na konkurenčnost, ustvarjanje delovnih mest in revščino zaposlenih. | | Države članice bi morale v skladu z nacionalnimi praksami in ob spoštovanju avtonomnosti socialnih partnerjev spodbujati pregledne in predvidljive mehanizme za določanje plač ter tako omogočiti prilagajanje plač spremembam produktivnosti in hkrati
  na trajnosten in odgovoren način
  zagotoviti poštene plače za dostojen življenjski standard. Ti mehanizmi bi morali upoštevati razlike v ravneh usposobljenosti ter gospodarski uspešnosti med regijami, sektorji in podjetji. Države članice in socialni partnerji bi morali ob spoštovanju nacionalnih praks zagotoviti ustrezne ravni minimalnih plač, pri tem pa upoštevati njihov učinek na konkurenčnost, ustvarjanje delovnih mest in revščino zaposlenih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Države članice bi morale v skladu z nacionalnimi praksami in ob spoštovanju avtonomnosti socialnih partnerjev spodbujati pregledne in predvidljive mehanizme za določanje plač ter tako omogočiti prilagajanje plač spremembam produktivnosti in hkrati zagotoviti poštene plače za dostojen življenjski standard. Ti mehanizmi bi morali upoštevati razlike v ravneh usposobljenosti ter gospodarski uspešnosti med regijami, sektorji in podjetji. Države članice in socialni partnerji bi morali ob spoštovanju nacionalnih praks zagotoviti ustrezne ravni minimalnih plač, pri tem pa upoštevati njihov učinek na konkurenčnost, ustvarjanje delovnih mest in revščino zaposlenih.

Države članice bi morale v skladu z nacionalnimi praksami in ob spoštovanju avtonomnosti socialnih partnerjev spodbujati pregledne in predvidljive mehanizme za določanje plač ter tako omogočiti prilagajanje plač spremembam produktivnosti in hkrati
  na trajnosten in odgovoren način
  zagotoviti poštene plače za dostojen življenjski standard. Ti mehanizmi bi morali upoštevati razlike v ravneh usposobljenosti ter gospodarski uspešnosti med regijami, sektorji in podjetji. Države članice in socialni partnerji bi morali ob spoštovanju nacionalnih praks zagotoviti ustrezne ravni minimalnih plač, pri tem pa upoštevati njihov učinek na konkurenčnost, ustvarjanje delovnih mest in revščino zaposlenih.

Sprememba 18

Predlog sklepa

Priloga – smernica 6 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | | Sprememba |
| --- | --- | --- |
| Smernica 6: Krepitev ponudbe delovne sile:
  dostop
  do zaposlitve, znanj in spretnosti ter kompetenc | | Smernica 6: Krepitev ponudbe delovne sile
  in izboljšanje dostopa
  do zaposlitve, znanj in spretnosti ter kompetenc |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Smernica 6: Krepitev ponudbe delovne sile:
  dostop
  do zaposlitve, znanj in spretnosti ter kompetenc

Smernica 6: Krepitev ponudbe delovne sile
  in izboljšanje dostopa
  do zaposlitve, znanj in spretnosti ter kompetenc

Sprememba 19

Predlog sklepa

Priloga – smernica 6 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | | Sprememba |
| --- | --- | --- |
| V kontekstu tehnoloških, okoljskih in demografskih sprememb bi morale države članice v sodelovanju s socialnimi partnerji spodbujati produktivnost in zaposljivost z ustrezno ponudbo relevantnega znanja, spretnosti in kompetenc v celotnem poklicnem življenju ljudi ter se tako prilagajati sedanjim in prihodnjim
  potrebam trga
  dela. Države članice bi morale vlagati v začetno in nadaljevalno izobraževanje in usposabljanje. Sodelovati bi morale s socialnimi partnerji, izvajalci izobraževanja in usposabljanja in drugimi zainteresiranimi stranmi, da
  se odpravijo
  strukturne pomanjkljivosti sistemov izobraževanja in usposabljanja ter
  zagotovijo
  kakovostno in vključujoče izobraževanje, usposabljanje in vseživljenjsko učenje. Zagotoviti bi morale, da se pravice do usposabljanja prenašajo med
  poklicnimi prehodi
  . Tako bi vsi lahko bolje predvideli potrebe trga dela in se jim prilagodili ter uspešno obvladali prehode, s čimer bi se okrepila splošna odpornost gospodarstva na pretrese. | | V kontekstu tehnoloških, okoljskih in demografskih sprememb bi morale države članice v sodelovanju s socialnimi partnerji
  in civilno družbo
  spodbujati
  trajnost
  , produktivnost in zaposljivost z ustrezno ponudbo relevantnega znanja, spretnosti in kompetenc v celotnem poklicnem življenju ljudi ter se tako prilagajati sedanjim in
  predvidenim
  prihodnjim
  priložnostim na trgu
  dela,
  vključno s ciljno usmerjenim spodbujanjem usposabljanja v sektorjih naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike
  . Države članice bi morale vlagati v začetno in nadaljevalno izobraževanje in usposabljanje
  ter vseživljenjsko učenje, pri tem pa biti usmerjene ne le v formalno izobraževanje, ampak tudi v neformalno in priložnostno učenje, ter zagotoviti vsem enake priložnosti
  . Sodelovati bi morale s socialnimi partnerji, izvajalci izobraževanja in usposabljanja,
  organizacijami civilne družbe
  in drugimi zainteresiranimi stranmi, da
  bi povečale kakovost in odpravile
  strukturne pomanjkljivosti sistemov izobraževanja in usposabljanja ter
  zagotovile
  kakovostno in vključujoče izobraževanje, usposabljanje in vseživljenjsko učenje,
  pri čemer bi morale upoštevati tudi posebne potrebe invalidov, etničnih in narodnih manjšin, priseljencev in beguncev
  . Zagotoviti bi morale, da se pravice do usposabljanja prenašajo med
  spremembami v poklicnem življenju prek sistema točk in zbiranja povezanih pravic
  . Tako bi vsi lahko bolje predvideli potrebe trga dela in se jim prilagodili,
  preprečili neskladja v znanju in spretnostih
  ter uspešno obvladali prehode, s čimer bi se okrepila splošna odpornost gospodarstva na pretrese. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

V kontekstu tehnoloških, okoljskih in demografskih sprememb bi morale države članice v sodelovanju s socialnimi partnerji spodbujati produktivnost in zaposljivost z ustrezno ponudbo relevantnega znanja, spretnosti in kompetenc v celotnem poklicnem življenju ljudi ter se tako prilagajati sedanjim in prihodnjim
  potrebam trga
  dela. Države članice bi morale vlagati v začetno in nadaljevalno izobraževanje in usposabljanje. Sodelovati bi morale s socialnimi partnerji, izvajalci izobraževanja in usposabljanja in drugimi zainteresiranimi stranmi, da
  se odpravijo
  strukturne pomanjkljivosti sistemov izobraževanja in usposabljanja ter
  zagotovijo
  kakovostno in vključujoče izobraževanje, usposabljanje in vseživljenjsko učenje. Zagotoviti bi morale, da se pravice do usposabljanja prenašajo med
  poklicnimi prehodi
  . Tako bi vsi lahko bolje predvideli potrebe trga dela in se jim prilagodili ter uspešno obvladali prehode, s čimer bi se okrepila splošna odpornost gospodarstva na pretrese.

V kontekstu tehnoloških, okoljskih in demografskih sprememb bi morale države članice v sodelovanju s socialnimi partnerji
  in civilno družbo
  spodbujati
  trajnost
  , produktivnost in zaposljivost z ustrezno ponudbo relevantnega znanja, spretnosti in kompetenc v celotnem poklicnem življenju ljudi ter se tako prilagajati sedanjim in
  predvidenim
  prihodnjim
  priložnostim na trgu
  dela,
  vključno s ciljno usmerjenim spodbujanjem usposabljanja v sektorjih naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike
  . Države članice bi morale vlagati v začetno in nadaljevalno izobraževanje in usposabljanje
  ter vseživljenjsko učenje, pri tem pa biti usmerjene ne le v formalno izobraževanje, ampak tudi v neformalno in priložnostno učenje, ter zagotoviti vsem enake priložnosti
  . Sodelovati bi morale s socialnimi partnerji, izvajalci izobraževanja in usposabljanja,
  organizacijami civilne družbe
  in drugimi zainteresiranimi stranmi, da
  bi povečale kakovost in odpravile
  strukturne pomanjkljivosti sistemov izobraževanja in usposabljanja ter
  zagotovile
  kakovostno in vključujoče izobraževanje, usposabljanje in vseživljenjsko učenje,
  pri čemer bi morale upoštevati tudi posebne potrebe invalidov, etničnih in narodnih manjšin, priseljencev in beguncev
  . Zagotoviti bi morale, da se pravice do usposabljanja prenašajo med
  spremembami v poklicnem življenju prek sistema točk in zbiranja povezanih pravic
  . Tako bi vsi lahko bolje predvideli potrebe trga dela in se jim prilagodili,
  preprečili neskladja v znanju in spretnostih
  ter uspešno obvladali prehode, s čimer bi se okrepila splošna odpornost gospodarstva na pretrese.

Sprememba 20

Predlog sklepa

Priloga – smernica 6 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | | Sprememba |
| --- | --- | --- |
| Države članice bi morale spodbujati enake možnosti v izobraževanju in v celoti zvišati ravni izobrazbe, zlasti najmanj kvalificiranih. Zagotoviti bi morale kakovostne učne izide, okrepiti osnovna znanja in spretnosti, zmanjšati število mladih, ki zgodaj opustijo šolanje, terciarno izobraževanje bolje uskladiti s potrebami trga dela, izboljšati spremljanje in napovedovanje znanj in spretnosti ter povečati udeležbo odraslih v nadaljevalnem izobraževanju in usposabljanju. Države članice bi morale okrepiti učenje na delovnem mestu v svojih sistemih poklicnega izobraževanja in usposabljanja, med drugim s kakovostnimi in učinkovitimi vajeništvi, povečati preglednost in primerljivost znanj in spretnosti ter zagotoviti več priložnosti za priznavanje in vrednotenje znanj in spretnosti ter kompetenc, pridobljenih zunaj formalnega izobraževanja in usposabljanja. Izboljšati in povečati bi morale ponudbo prožnega nadaljevalnega poklicnega usposabljanja in udeležbo v njem. Države članice bi morale
  pomagati
  tudi nizko usposobljenim odraslim, da ostanejo ali postanejo dolgoročno zaposljivi, in sicer s povečanjem dostopa do kakovostnih možnosti učenja in njihove izrabe z uvajanjem priložnosti za dokvalifikacijo, kar vključuje oceno znanj in spretnosti,
  temu primerno
  ponudbo izobraževanja in usposabljanja ter vrednotenje in priznavanje pridobljenih znanj in spretnosti. | | Države članice bi morale spodbujati enake možnosti v izobraževanju,
  tudi v predšolski vzgoji
  , in v celoti zvišati ravni izobrazbe, zlasti najmanj kvalificiranih
  in učencev iz prikrajšanih okolij
  . Zagotoviti bi morale kakovostne učne izide,
  razviti in
  okrepiti osnovna znanja in spretnosti,
  spodbujati razvoj podjetniških znanj in spretnosti
  , zmanjšati število mladih, ki zgodaj opustijo šolanje, terciarno izobraževanje bolje uskladiti s potrebami trga dela, izboljšati spremljanje in napovedovanje znanj in spretnosti ter povečati udeležbo odraslih v nadaljevalnem izobraževanju in usposabljanju,
  tudi s politikami, ki omogočajo dopust za izobraževanje in usposabljanje, poklicno usposabljanje na delovnem mestu in vseživljenjsko učenje
  . Države članice bi morale okrepiti učenje na delovnem mestu v svojih sistemih poklicnega izobraževanja in usposabljanja, med drugim s kakovostnimi in učinkovitimi vajeništvi, povečati preglednost in primerljivost znanj in spretnosti ter zagotoviti več priložnosti za priznavanje in vrednotenje znanj in spretnosti ter kompetenc, pridobljenih zunaj formalnega izobraževanja in usposabljanja. Izboljšati in povečati bi morale ponudbo prožnega nadaljevalnega poklicnega usposabljanja in udeležbo v njem. Države članice bi morale
  zagotavljati podporo
  tudi nizko usposobljenim odraslim, da ostanejo ali postanejo dolgoročno zaposljivi, in sicer s povečanjem dostopa do kakovostnih možnosti učenja in njihove izrabe z uvajanjem priložnosti za dokvalifikacijo, kar vključuje oceno znanj in spretnosti, ponudbo izobraževanja in usposabljanja,
  ki je prilagojena priložnostim na trgu dela
  , ter vrednotenje in priznavanje pridobljenih znanj in spretnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Države članice bi morale spodbujati enake možnosti v izobraževanju in v celoti zvišati ravni izobrazbe, zlasti najmanj kvalificiranih. Zagotoviti bi morale kakovostne učne izide, okrepiti osnovna znanja in spretnosti, zmanjšati število mladih, ki zgodaj opustijo šolanje, terciarno izobraževanje bolje uskladiti s potrebami trga dela, izboljšati spremljanje in napovedovanje znanj in spretnosti ter povečati udeležbo odraslih v nadaljevalnem izobraževanju in usposabljanju. Države članice bi morale okrepiti učenje na delovnem mestu v svojih sistemih poklicnega izobraževanja in usposabljanja, med drugim s kakovostnimi in učinkovitimi vajeništvi, povečati preglednost in primerljivost znanj in spretnosti ter zagotoviti več priložnosti za priznavanje in vrednotenje znanj in spretnosti ter kompetenc, pridobljenih zunaj formalnega izobraževanja in usposabljanja. Izboljšati in povečati bi morale ponudbo prožnega nadaljevalnega poklicnega usposabljanja in udeležbo v njem. Države članice bi morale
  pomagati
  tudi nizko usposobljenim odraslim, da ostanejo ali postanejo dolgoročno zaposljivi, in sicer s povečanjem dostopa do kakovostnih možnosti učenja in njihove izrabe z uvajanjem priložnosti za dokvalifikacijo, kar vključuje oceno znanj in spretnosti,
  temu primerno
  ponudbo izobraževanja in usposabljanja ter vrednotenje in priznavanje pridobljenih znanj in spretnosti.

Države članice bi morale spodbujati enake možnosti v izobraževanju,
  tudi v predšolski vzgoji
  , in v celoti zvišati ravni izobrazbe, zlasti najmanj kvalificiranih
  in učencev iz prikrajšanih okolij
  . Zagotoviti bi morale kakovostne učne izide,
  razviti in
  okrepiti osnovna znanja in spretnosti,
  spodbujati razvoj podjetniških znanj in spretnosti
  , zmanjšati število mladih, ki zgodaj opustijo šolanje, terciarno izobraževanje bolje uskladiti s potrebami trga dela, izboljšati spremljanje in napovedovanje znanj in spretnosti ter povečati udeležbo odraslih v nadaljevalnem izobraževanju in usposabljanju,
  tudi s politikami, ki omogočajo dopust za izobraževanje in usposabljanje, poklicno usposabljanje na delovnem mestu in vseživljenjsko učenje
  . Države članice bi morale okrepiti učenje na delovnem mestu v svojih sistemih poklicnega izobraževanja in usposabljanja, med drugim s kakovostnimi in učinkovitimi vajeništvi, povečati preglednost in primerljivost znanj in spretnosti ter zagotoviti več priložnosti za priznavanje in vrednotenje znanj in spretnosti ter kompetenc, pridobljenih zunaj formalnega izobraževanja in usposabljanja. Izboljšati in povečati bi morale ponudbo prožnega nadaljevalnega poklicnega usposabljanja in udeležbo v njem. Države članice bi morale
  zagotavljati podporo
  tudi nizko usposobljenim odraslim, da ostanejo ali postanejo dolgoročno zaposljivi, in sicer s povečanjem dostopa do kakovostnih možnosti učenja in njihove izrabe z uvajanjem priložnosti za dokvalifikacijo, kar vključuje oceno znanj in spretnosti, ponudbo izobraževanja in usposabljanja,
  ki je prilagojena priložnostim na trgu dela
  , ter vrednotenje in priznavanje pridobljenih znanj in spretnosti.

Sprememba 21

Predlog sklepa

Priloga – smernica 6 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | | Sprememba |
| --- | --- | --- |
| | | Države članice bi morale za spodbujanje dolgoročnega dobrega počutja in produktivnosti svoje delovne sile zagotoviti, da njihovi sistemi izobraževanja in usposabljanja obravnavajo potrebe trga dela in so namenjeni krepitvi osebnega razvoja, socialne kohezije, medkulturnega razumevanja in aktivnega državljanstva. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Države članice bi morale za spodbujanje dolgoročnega dobrega počutja in produktivnosti svoje delovne sile zagotoviti, da njihovi sistemi izobraževanja in usposabljanja obravnavajo potrebe trga dela in so namenjeni krepitvi osebnega razvoja, socialne kohezije, medkulturnega razumevanja in aktivnega državljanstva.

Sprememba 22

Predlog sklepa

Priloga – smernica 6 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | | Sprememba |
| --- | --- | --- |
| Spopasti bi se bilo treba z visokimi stopnjami brezposelnosti in neaktivnosti, med drugim s pravočasno in prilagojeno pomočjo na podlagi podpore pri iskanju zaposlitve, usposabljanju in
  prekvalifikaciji
  . Prizadevati bi si bilo treba za celovite strategije, ki zajemajo poglobljeno individualno oceno
  najpozneje 18 mesecev po nastopu brezposelnosti
  , da se znatno
  zmanjša
  in
  prepreči
  strukturna brezposelnost. Brezposelnost mladih in visoke deleže mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo (NEET), bi bilo treba še naprej reševati s strukturnimi izboljšavami prehoda iz šolanja v zaposlitev, tudi prek doslednega izvajanja jamstva za mlade (15). | | Spopasti bi se bilo treba z visokimi stopnjami
  dolgotrajne
  brezposelnosti in
  dolgotrajne
  neaktivnosti, med drugim s pravočasno,
  vključeno
  in prilagojeno pomočjo na podlagi podpore pri iskanju zaposlitve, usposabljanju,
  prekvalifikaciji
  in
  ustreznem nadaljnjem spremljanju. V ta namen je potreben usklajen pristop k socialnim in zaposlovalnim storitvam, kar pomeni tesno sodelovanje med službami za zaposlovanje, socialnimi službami, socialnimi partnerji in lokalnimi organi.
  Prizadevati bi si bilo treba za celovite strategije, ki zajemajo poglobljeno individualno oceno,
  izvedeno čim prej
  , da se znatno
  zmanjšata
  in
  preprečita dolgotrajna in
  strukturna brezposelnost. Brezposelnost mladih in visoke deleže mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo (NEET), bi bilo treba še naprej reševati s strukturnimi izboljšavami prehoda iz šolanja v zaposlitev, tudi prek doslednega izvajanja jamstva za mlade (16). |
| |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Spopasti bi se bilo treba z visokimi stopnjami brezposelnosti in neaktivnosti, med drugim s pravočasno in prilagojeno pomočjo na podlagi podpore pri iskanju zaposlitve, usposabljanju in
  prekvalifikaciji
  . Prizadevati bi si bilo treba za celovite strategije, ki zajemajo poglobljeno individualno oceno
  najpozneje 18 mesecev po nastopu brezposelnosti
  , da se znatno
  zmanjša
  in
  prepreči
  strukturna brezposelnost. Brezposelnost mladih in visoke deleže mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo (NEET), bi bilo treba še naprej reševati s strukturnimi izboljšavami prehoda iz šolanja v zaposlitev, tudi prek doslednega izvajanja jamstva za mlade (15).

Spopasti bi se bilo treba z visokimi stopnjami
  dolgotrajne
  brezposelnosti in
  dolgotrajne
  neaktivnosti, med drugim s pravočasno,
  vključeno
  in prilagojeno pomočjo na podlagi podpore pri iskanju zaposlitve, usposabljanju,
  prekvalifikaciji
  in
  ustreznem nadaljnjem spremljanju. V ta namen je potreben usklajen pristop k socialnim in zaposlovalnim storitvam, kar pomeni tesno sodelovanje med službami za zaposlovanje, socialnimi službami, socialnimi partnerji in lokalnimi organi.
  Prizadevati bi si bilo treba za celovite strategije, ki zajemajo poglobljeno individualno oceno,
  izvedeno čim prej
  , da se znatno
  zmanjšata
  in
  preprečita dolgotrajna in
  strukturna brezposelnost. Brezposelnost mladih in visoke deleže mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo (NEET), bi bilo treba še naprej reševati s strukturnimi izboljšavami prehoda iz šolanja v zaposlitev, tudi prek doslednega izvajanja jamstva za mlade (16).

Sprememba 23

Predlog sklepa

Priloga – smernica 6 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | | Sprememba |
| --- | --- | --- |
| Davčne reforme za preusmeritev davčnega bremena z dela bi morale biti usmerjene v odpravo ovir in
  odvračilnih dejavnikov
  za udeležbo na trgu dela, zlasti tistih ljudi, ki so od njega najbolj oddaljeni. Države članice bi morale spodbujati delovno okolje, prilagojeno invalidom, vključno s ciljno usmerjenimi ukrepi finančne podpore in storitvami, ki
  invalidom
  omogočajo udeležbo na trgu dela in v družbi. | | Davčne reforme za
  postopno
  preusmeritev davčnega bremena z dela bi morale biti usmerjene v odpravo
  neupravičenih
  ovir in
  čezmerne birokracije in zagotavljanje spodbud
  za udeležbo na trgu dela, zlasti tistih ljudi, ki so od njega najbolj oddaljeni,
  zagotoviti pa bi morale tudi, da preusmeritev davčnega bremena ne bi ogrozila vzdržnosti socialne države
  . Države članice bi morale spodbujati delovno okolje, prilagojeno invalidom
  in starejšim delavcem
  , vključno s ciljno usmerjenimi ukrepi finančne podpore in storitvami, ki
  jim
  omogočajo udeležbo na trgu dela in v družbi
  na splošno. Države članice in Komisija bi morale spodbujati podprto zaposlovanje na odprtem in vključujočem trgu dela. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Davčne reforme za preusmeritev davčnega bremena z dela bi morale biti usmerjene v odpravo ovir in
  odvračilnih dejavnikov
  za udeležbo na trgu dela, zlasti tistih ljudi, ki so od njega najbolj oddaljeni. Države članice bi morale spodbujati delovno okolje, prilagojeno invalidom, vključno s ciljno usmerjenimi ukrepi finančne podpore in storitvami, ki
  invalidom
  omogočajo udeležbo na trgu dela in v družbi.

Davčne reforme za
  postopno
  preusmeritev davčnega bremena z dela bi morale biti usmerjene v odpravo
  neupravičenih
  ovir in
  čezmerne birokracije in zagotavljanje spodbud
  za udeležbo na trgu dela, zlasti tistih ljudi, ki so od njega najbolj oddaljeni,
  zagotoviti pa bi morale tudi, da preusmeritev davčnega bremena ne bi ogrozila vzdržnosti socialne države
  . Države članice bi morale spodbujati delovno okolje, prilagojeno invalidom
  in starejšim delavcem
  , vključno s ciljno usmerjenimi ukrepi finančne podpore in storitvami, ki
  jim
  omogočajo udeležbo na trgu dela in v družbi
  na splošno. Države članice in Komisija bi morale spodbujati podprto zaposlovanje na odprtem in vključujočem trgu dela.

Sprememba 24

Predlog sklepa

Priloga – smernica 6 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | | Sprememba |
| --- | --- | --- |
| Za enakost spolov in večjo udeležbo žensk na trgu dela bi bilo treba odpraviti ovire za udeležbo in karierno napredovanje, vključno z enakim plačilom za enako delo.
  Spodbujati
  bi bilo treba usklajevanje poklicnega
  in
  zasebnega življenja,
  zlasti z dostopom do dolgotrajne oskrbe ter cenovno dostopne
  in
  kakovostne predšolske vzgoje in varstva
  . Države članice bi morale staršem in drugim osebam z obveznostmi oskrbe zagotoviti dostop do ustreznega dopusta iz družinskih razlogov in prožnih delovnih ureditev, da lahko uskladijo poklicno in zasebno življenje, ter spodbujati uravnoteženo uveljavljanje teh pravic med spoloma. | | Za enakost spolov in večjo udeležbo žensk na trgu dela bi bilo treba odpraviti ovire za udeležbo in karierno napredovanje, vključno z enakim plačilom za enako delo
  v vseh sektorjih in poklicih
  .
  Države članice bi morale razviti in izvajati politike preglednosti plač in revizij plačil, da bi zmanjšali razlike v plačah med spoloma. Države članice morajo izvrševati Direktivo 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta

   (17),
  tako da določijo učinkovite, sorazmerne in odvračalne kazni za delodajalce, ki enako delo plačajo različno, odvisno od tega, ali ga opravlja moški ali ženska. Zagotoviti
  bi bilo treba usklajevanje poklicnega, zasebnega in
  družinskega
  življenja
  za vse
  . Države članice bi morale staršem in drugim osebam z obveznostmi oskrbe zagotoviti dostop do ustreznega dopusta iz družinskih razlogov in
  razlogov oskrbe, do cenovno dostopne in kakovostne dolgotrajne oskrbe in predšolske vzgoje in varstva ter
  prožnih delovnih ureditev,
  prilagojenih zaposlenim, kot so delo na daljavo in pametno delo
  , da lahko uskladijo poklicno in zasebno življenje, ter spodbujati uravnoteženo uveljavljanje teh pravic med spoloma.
  Države članice bi morale zagotavljati podporo oskrbovalcem, ki so prisiljeni omejiti ali prekiniti svojo poklicno dejavnost, da lahko ustrezno skrbijo za invalide. |
| | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Za enakost spolov in večjo udeležbo žensk na trgu dela bi bilo treba odpraviti ovire za udeležbo in karierno napredovanje, vključno z enakim plačilom za enako delo.
  Spodbujati
  bi bilo treba usklajevanje poklicnega
  in
  zasebnega življenja,
  zlasti z dostopom do dolgotrajne oskrbe ter cenovno dostopne
  in
  kakovostne predšolske vzgoje in varstva
  . Države članice bi morale staršem in drugim osebam z obveznostmi oskrbe zagotoviti dostop do ustreznega dopusta iz družinskih razlogov in prožnih delovnih ureditev, da lahko uskladijo poklicno in zasebno življenje, ter spodbujati uravnoteženo uveljavljanje teh pravic med spoloma.

Za enakost spolov in večjo udeležbo žensk na trgu dela bi bilo treba odpraviti ovire za udeležbo in karierno napredovanje, vključno z enakim plačilom za enako delo
  v vseh sektorjih in poklicih
  .
  Države članice bi morale razviti in izvajati politike preglednosti plač in revizij plačil, da bi zmanjšali razlike v plačah med spoloma. Države članice morajo izvrševati Direktivo 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta

   (17),
  tako da določijo učinkovite, sorazmerne in odvračalne kazni za delodajalce, ki enako delo plačajo različno, odvisno od tega, ali ga opravlja moški ali ženska. Zagotoviti
  bi bilo treba usklajevanje poklicnega, zasebnega in
  družinskega
  življenja
  za vse
  . Države članice bi morale staršem in drugim osebam z obveznostmi oskrbe zagotoviti dostop do ustreznega dopusta iz družinskih razlogov in
  razlogov oskrbe, do cenovno dostopne in kakovostne dolgotrajne oskrbe in predšolske vzgoje in varstva ter
  prožnih delovnih ureditev,
  prilagojenih zaposlenim, kot so delo na daljavo in pametno delo
  , da lahko uskladijo poklicno in zasebno življenje, ter spodbujati uravnoteženo uveljavljanje teh pravic med spoloma.
  Države članice bi morale zagotavljati podporo oskrbovalcem, ki so prisiljeni omejiti ali prekiniti svojo poklicno dejavnost, da lahko ustrezno skrbijo za invalide.

Sprememba 25

Predlog sklepa

Priloga – smernica 7 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | | Sprememba |
| --- | --- | --- |
| Cilj politik bi moral biti izboljšati in podpreti usklajevanje ponudbe in povpraševanja na trgu dela in prehode na trgu dela. Države članice bi morale učinkovito aktivirati tiste, ki lahko sodelujejo na trgu dela, in jim to omogočiti. Države članice bi morale povečati učinkovitost aktivnih politik trga dela, tako da bi jih bolje usmerile, povečale njihov domet in obseg ter
  jih bolje povezale z
  dohodkovno podporo,
  pri čemer bi se
  upoštevale pravice in
  odgovornosti
  brezposelnih
  za aktivno iskanje dela
  . Države članice bi si morale prizadevati za učinkovitejše javne službe za zaposlovanje, in
  sicer z zagotavljanjem pravočasne
  in
  prilagojene pomoči iskalcem
  zaposlitve, podpiranjem povpraševanja na trgu dela in izvajanjem upravljanja na podlagi uspešnosti. | | Cilj politik bi moral biti izboljšati in podpreti usklajevanje ponudbe in povpraševanja na trgu dela in prehode na trgu dela,
  da bi lahko delavci napredovali na svoji poklicni poti
  . Države članice bi morale učinkovito aktivirati tiste, ki lahko sodelujejo na trgu dela, in jim to omogočiti
  z individualnimi podpornimi in povezanimi storitvami v okviru širšega pristopa aktivnega vključevanja
  . Države članice bi morale povečati učinkovitost aktivnih politik trga dela, tako da bi jih bolje
  financirale
  , usmerile, povečale njihov domet in obseg ter
  zagotavljale ustrezno
  dohodkovno podporo
  brezposelnim med iskanjem dela ter
  upoštevale pravice in
  dolžnosti
  brezposelnih.
  To vključuje sodelovanje s socialnimi partnerji in drugimi zadevnimi deležniki, vključno z organizacijami civilne družbe, s čimer bodo povečale učinkovitost in odgovornost teh politik
  . Države članice bi si morale prizadevati za učinkovitejše,
  med seboj povezane in kakovostne
  javne službe za zaposlovanje,
  ki bi zagotavljale pravočasno
  in
  prilagojeno pomoč iskalcem zaposlitve
  in
  jim omogočile iskanje
  zaposlitve
  po vsej Uniji
  ,
  in sicer s
  podpiranjem povpraševanja na trgu dela in izvajanjem upravljanja na podlagi uspešnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Cilj politik bi moral biti izboljšati in podpreti usklajevanje ponudbe in povpraševanja na trgu dela in prehode na trgu dela. Države članice bi morale učinkovito aktivirati tiste, ki lahko sodelujejo na trgu dela, in jim to omogočiti. Države članice bi morale povečati učinkovitost aktivnih politik trga dela, tako da bi jih bolje usmerile, povečale njihov domet in obseg ter
  jih bolje povezale z
  dohodkovno podporo,
  pri čemer bi se
  upoštevale pravice in
  odgovornosti
  brezposelnih
  za aktivno iskanje dela
  . Države članice bi si morale prizadevati za učinkovitejše javne službe za zaposlovanje, in
  sicer z zagotavljanjem pravočasne
  in
  prilagojene pomoči iskalcem
  zaposlitve, podpiranjem povpraševanja na trgu dela in izvajanjem upravljanja na podlagi uspešnosti.

Cilj politik bi moral biti izboljšati in podpreti usklajevanje ponudbe in povpraševanja na trgu dela in prehode na trgu dela,
  da bi lahko delavci napredovali na svoji poklicni poti
  . Države članice bi morale učinkovito aktivirati tiste, ki lahko sodelujejo na trgu dela, in jim to omogočiti
  z individualnimi podpornimi in povezanimi storitvami v okviru širšega pristopa aktivnega vključevanja
  . Države članice bi morale povečati učinkovitost aktivnih politik trga dela, tako da bi jih bolje
  financirale
  , usmerile, povečale njihov domet in obseg ter
  zagotavljale ustrezno
  dohodkovno podporo
  brezposelnim med iskanjem dela ter
  upoštevale pravice in
  dolžnosti
  brezposelnih.
  To vključuje sodelovanje s socialnimi partnerji in drugimi zadevnimi deležniki, vključno z organizacijami civilne družbe, s čimer bodo povečale učinkovitost in odgovornost teh politik
  . Države članice bi si morale prizadevati za učinkovitejše,
  med seboj povezane in kakovostne
  javne službe za zaposlovanje,
  ki bi zagotavljale pravočasno
  in
  prilagojeno pomoč iskalcem zaposlitve
  in
  jim omogočile iskanje
  zaposlitve
  po vsej Uniji
  ,
  in sicer s
  podpiranjem povpraševanja na trgu dela in izvajanjem upravljanja na podlagi uspešnosti.

Sprememba 26

Predlog sklepa

Priloga – smernica 7 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | | Sprememba |
| --- | --- | --- |
| Države članice bi morale brezposelnim zagotoviti ustrezna nadomestila za brezposelnost za razumno
  obdobje
  ter v skladu z njihovimi prispevki in nacionalnimi pravili o upravičenosti. Takšna nadomestila
  ljudi ne bi smela odvračati od hitre ponovne zaposlitve
  . | | Države članice bi morale brezposelnim zagotoviti ustrezna nadomestila za brezposelnost za
  obdobje, ki je
  razumno
  potrebno, da poiščejo kakovostno zaposlitev
  , ter v skladu z njihovimi prispevki in nacionalnimi pravili o upravičenosti. Takšna nadomestila
  bi bilo treba združiti z aktivnimi politikami trga dela in ukrepi, ki spodbujajo k ponovni hitri vključitvi v kakovostno zaposlitev
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Države članice bi morale brezposelnim zagotoviti ustrezna nadomestila za brezposelnost za razumno
  obdobje
  ter v skladu z njihovimi prispevki in nacionalnimi pravili o upravičenosti. Takšna nadomestila
  ljudi ne bi smela odvračati od hitre ponovne zaposlitve
  .

Države članice bi morale brezposelnim zagotoviti ustrezna nadomestila za brezposelnost za
  obdobje, ki je
  razumno
  potrebno, da poiščejo kakovostno zaposlitev
  , ter v skladu z njihovimi prispevki in nacionalnimi pravili o upravičenosti. Takšna nadomestila
  bi bilo treba združiti z aktivnimi politikami trga dela in ukrepi, ki spodbujajo k ponovni hitri vključitvi v kakovostno zaposlitev
  .

Sprememba 27

Predlog sklepa

Priloga – smernica 7 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | | Sprememba |
| --- | --- | --- |
| Spodbujati
  bi bilo treba mobilnost učečih se oseb in delavcev, da se okrepijo znanja in spretnosti
  za zaposljivost
  ter v celoti izkoristi potencial evropskega trga dela. Odpraviti bi bilo treba ovire pri mobilnosti v izobraževanju in usposabljanju, pri poklicnih in osebnih pokojninah
  ter
  pri priznavanju kvalifikacij. Države članice bi morale z ukrepi zagotoviti, da upravni postopki delavcem iz drugih držav članic ne preprečujejo ali otežujejo aktivnega zaposlovanja. Države članice bi morale tudi preprečevati zlorabe obstoječih predpisov in najti rešitve za morebiten beg možganov iz nekaterih regij. | | Zagotavljati
  bi bilo treba mobilnost učečih se oseb in delavcev
  kot temeljno svoboščino
  , da se okrepijo znanja in spretnosti ter v celoti izkoristi potencial evropskega trga dela.
  Prav tako bi bilo treba spodbujati notranjo mobilnost.
  Odpraviti bi bilo treba ovire pri mobilnosti v izobraževanju in usposabljanju, pri poklicnih in osebnih pokojninah,
  pri dostopu do socialne zaščite
  , pri priznavanju kvalifikacij
  in spretnosti ter glede nesorazmernih jezikovnih zahtev. Mobilne delavce bi bilo treba podpirati, tudi z izboljšanjem njihovega dostopa do pravic pri delu in ozaveščenosti o njih
  . Države članice bi morale z ukrepi zagotoviti, da upravni postopki delavcem iz drugih držav članic ne preprečujejo ali otežujejo aktivnega zaposlovanja. Države članice bi morale tudi preprečevati zlorabe obstoječih predpisov in najti rešitve za morebiten beg možganov iz nekaterih regij.
  To bi morale doseči s povečanjem in podpiranjem naložb v sektorjih s pravim potencialom za zagotavljanje visokokakovostnih zaposlitvenih priložnosti, kot sta zeleno in krožno gospodarstvo, sektor oskrbe in digitalni sektor. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Spodbujati
  bi bilo treba mobilnost učečih se oseb in delavcev, da se okrepijo znanja in spretnosti
  za zaposljivost
  ter v celoti izkoristi potencial evropskega trga dela. Odpraviti bi bilo treba ovire pri mobilnosti v izobraževanju in usposabljanju, pri poklicnih in osebnih pokojninah
  ter
  pri priznavanju kvalifikacij. Države članice bi morale z ukrepi zagotoviti, da upravni postopki delavcem iz drugih držav članic ne preprečujejo ali otežujejo aktivnega zaposlovanja. Države članice bi morale tudi preprečevati zlorabe obstoječih predpisov in najti rešitve za morebiten beg možganov iz nekaterih regij.

Zagotavljati
  bi bilo treba mobilnost učečih se oseb in delavcev
  kot temeljno svoboščino
  , da se okrepijo znanja in spretnosti ter v celoti izkoristi potencial evropskega trga dela.
  Prav tako bi bilo treba spodbujati notranjo mobilnost.
  Odpraviti bi bilo treba ovire pri mobilnosti v izobraževanju in usposabljanju, pri poklicnih in osebnih pokojninah,
  pri dostopu do socialne zaščite
  , pri priznavanju kvalifikacij
  in spretnosti ter glede nesorazmernih jezikovnih zahtev. Mobilne delavce bi bilo treba podpirati, tudi z izboljšanjem njihovega dostopa do pravic pri delu in ozaveščenosti o njih
  . Države članice bi morale z ukrepi zagotoviti, da upravni postopki delavcem iz drugih držav članic ne preprečujejo ali otežujejo aktivnega zaposlovanja. Države članice bi morale tudi preprečevati zlorabe obstoječih predpisov in najti rešitve za morebiten beg možganov iz nekaterih regij.
  To bi morale doseči s povečanjem in podpiranjem naložb v sektorjih s pravim potencialom za zagotavljanje visokokakovostnih zaposlitvenih priložnosti, kot sta zeleno in krožno gospodarstvo, sektor oskrbe in digitalni sektor.

Sprememba 28

Predlog sklepa

Priloga – smernica 7 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | | Sprememba |
| --- | --- | --- |
| V skladu z nacionalnimi praksami ter za učinkovitejši socialni dialog in boljše socialno-ekonomske rezultate bi morale države članice zagotoviti pravočasno in tehtno vključenost socialnih partnerjev v oblikovanje in
  izvajanje
  ekonomskih, zaposlitvenih in socialnih reform in politik, vključno z zagotavljanjem podpore za okrepitev zmogljivosti socialnih partnerjev. Socialne partnerje bi bilo treba spodbujati k pogajanjem za kolektivne pogodbe in njihovi sklenitvi v zadevah, ki so zanje relevantne, pri tem pa v celoti spoštovati njihovo avtonomnost in pravico do kolektivnih ukrepov. | | V skladu z nacionalnimi praksami
  in partnerskimi načeli
  ter za učinkovitejši socialni
  in civilni
  dialog in boljše socialno-ekonomske rezultate bi morale države članice zagotoviti pravočasno,
  resnično
  in tehtno vključenost socialnih partnerjev
  in organizacij civilne družbe
  v oblikovanje,
  izvajanje
  in
  ocenjevanje
  ekonomskih, zaposlitvenih in socialnih reform in politik
  v vseh fazah postopka
  , vključno z zagotavljanjem podpore za okrepitev zmogljivosti socialnih partnerjev
  in organizacij civilne družbe. Taka vključenost bi morala presegati zgolj posvetovanje z zainteresiranimi stranmi
  . Socialne partnerje bi bilo treba spodbujati k pogajanjem za kolektivne pogodbe in njihovi sklenitvi v zadevah, ki so zanje relevantne, pri tem pa v celoti spoštovati njihovo avtonomnost in pravico do kolektivnih ukrepov.
  Tudi delavcem z atipičnimi pogodbami o zaposlitvi in samozaposlenim delavcem bi bilo treba omogočiti, da uveljavljajo pravico do organiziranja in kolektivnega dogovarjanja. Države članice bi morale sprejeti ukrepe za okrepitev vloge socialnih partnerjev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

V skladu z nacionalnimi praksami ter za učinkovitejši socialni dialog in boljše socialno-ekonomske rezultate bi morale države članice zagotoviti pravočasno in tehtno vključenost socialnih partnerjev v oblikovanje in
  izvajanje
  ekonomskih, zaposlitvenih in socialnih reform in politik, vključno z zagotavljanjem podpore za okrepitev zmogljivosti socialnih partnerjev. Socialne partnerje bi bilo treba spodbujati k pogajanjem za kolektivne pogodbe in njihovi sklenitvi v zadevah, ki so zanje relevantne, pri tem pa v celoti spoštovati njihovo avtonomnost in pravico do kolektivnih ukrepov.

V skladu z nacionalnimi praksami
  in partnerskimi načeli
  ter za učinkovitejši socialni
  in civilni
  dialog in boljše socialno-ekonomske rezultate bi morale države članice zagotoviti pravočasno,
  resnično
  in tehtno vključenost socialnih partnerjev
  in organizacij civilne družbe
  v oblikovanje,
  izvajanje
  in
  ocenjevanje
  ekonomskih, zaposlitvenih in socialnih reform in politik
  v vseh fazah postopka
  , vključno z zagotavljanjem podpore za okrepitev zmogljivosti socialnih partnerjev
  in organizacij civilne družbe. Taka vključenost bi morala presegati zgolj posvetovanje z zainteresiranimi stranmi
  . Socialne partnerje bi bilo treba spodbujati k pogajanjem za kolektivne pogodbe in njihovi sklenitvi v zadevah, ki so zanje relevantne, pri tem pa v celoti spoštovati njihovo avtonomnost in pravico do kolektivnih ukrepov.
  Tudi delavcem z atipičnimi pogodbami o zaposlitvi in samozaposlenim delavcem bi bilo treba omogočiti, da uveljavljajo pravico do organiziranja in kolektivnega dogovarjanja. Države članice bi morale sprejeti ukrepe za okrepitev vloge socialnih partnerjev.

Sprememba 29

Predlog sklepa

Priloga – smernica 8 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | | Sprememba |
| --- | --- | --- |
| Smernica 8: Spodbujanje enakih možnosti za vse, krepitev socialne vključenosti in boj proti revščini | | Smernica 8: Spodbujanje
  enakosti in
  enakih možnosti
  in nediskriminacije
  za vse, krepitev socialne vključenosti in boj proti revščini |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Smernica 8: Spodbujanje enakih možnosti za vse, krepitev socialne vključenosti in boj proti revščini

Smernica 8: Spodbujanje
  enakosti in
  enakih možnosti
  in nediskriminacije
  za vse, krepitev socialne vključenosti in boj proti revščini

Sprememba 30

Predlog sklepa

Priloga – smernica 8 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | | Sprememba |
| --- | --- | --- |
| Države članice bi morale
  spodbujati
  trge dela, ki so vključujoči in odprti za vse,
  tako da uvedejo učinkovite ukrepe za spodbujanje enakih možnosti skupin
  , ki so
  na trgu dela premalo zastopane
  .
  Zagotoviti
  bi morale enako obravnavo pri zaposlovanju, socialni zaščiti, izobraževanju ter dostopu do blaga in storitev ne glede na spol, raso ali etnično poreklo, vero ali prepričanje, invalidnost, starost
  ali
  spolno usmerjenost. | | Države članice bi morale
  v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi organi vzpostaviti učinkovite ukrepe za boj proti vsem oblikam diskriminacije in spodbujanje enakih možnosti vseh oseb za sodelovanje v družbi. Mednje bi morali spadati ukrepi, ki spodbujajo
  trge dela, ki so vključujoči in odprti za vse,
  vključno z ukrepi za boj proti diskriminaciji pri dostopu do trga dela in na njem, da bi podprli osebe
  , ki so
  diskriminirane, premalo zastopane ali v ranljivem položaju
  .
  Države članice
  bi morale zagotoviti enako obravnavo
  in se boriti proti vsem oblikam diskriminacije
  pri zaposlovanju, socialni zaščiti, izobraževanju ter dostopu do blaga in storitev ne glede na spol, raso ali etnično poreklo, vero ali prepričanje, invalidnost, starost, spolno usmerjenost
  ali socialno-ekonomsko okolje. V ta namen so potrebni posebni ukrepi za podporo oseb v ranljivem položaju, podprti pa morajo biti z zadostnim financiranjem, da bi preprečili morebitno tekmovanje za sredstva med zadevnimi upravičenci. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Države članice bi morale
  spodbujati
  trge dela, ki so vključujoči in odprti za vse,
  tako da uvedejo učinkovite ukrepe za spodbujanje enakih možnosti skupin
  , ki so
  na trgu dela premalo zastopane
  .
  Zagotoviti
  bi morale enako obravnavo pri zaposlovanju, socialni zaščiti, izobraževanju ter dostopu do blaga in storitev ne glede na spol, raso ali etnično poreklo, vero ali prepričanje, invalidnost, starost
  ali
  spolno usmerjenost.

Države članice bi morale
  v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi organi vzpostaviti učinkovite ukrepe za boj proti vsem oblikam diskriminacije in spodbujanje enakih možnosti vseh oseb za sodelovanje v družbi. Mednje bi morali spadati ukrepi, ki spodbujajo
  trge dela, ki so vključujoči in odprti za vse,
  vključno z ukrepi za boj proti diskriminaciji pri dostopu do trga dela in na njem, da bi podprli osebe
  , ki so
  diskriminirane, premalo zastopane ali v ranljivem položaju
  .
  Države članice
  bi morale zagotoviti enako obravnavo
  in se boriti proti vsem oblikam diskriminacije
  pri zaposlovanju, socialni zaščiti, izobraževanju ter dostopu do blaga in storitev ne glede na spol, raso ali etnično poreklo, vero ali prepričanje, invalidnost, starost, spolno usmerjenost
  ali socialno-ekonomsko okolje. V ta namen so potrebni posebni ukrepi za podporo oseb v ranljivem položaju, podprti pa morajo biti z zadostnim financiranjem, da bi preprečili morebitno tekmovanje za sredstva med zadevnimi upravičenci.

Sprememba 31

Predlog sklepa

Priloga – smernica 8 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | | Sprememba |
| --- | --- | --- |
| Države članice bi morale
  posodobiti
  sisteme socialne zaščite, da zagotovijo učinkovito, dobro delujočo in ustrezno socialno zaščito v vseh obdobjih posameznikovega življenja ter tako krepijo socialno vključenost in družbeno mobilnost navzgor, spodbudijo udeležbo na trgu dela in odpravijo neenakosti, med drugim z načinom oblikovanja sistemov obdavčitve in socialnih prejemkov.
  S posodobitvijo
  bi sistemi socialne zaščite morali postati dostopnejši, vzdržnejši, ustreznejši in kakovostnejši. | | Države članice bi morale
  izboljšati
  sisteme socialne zaščite, da zagotovijo učinkovito, dobro delujočo in ustrezno socialno zaščito v vseh obdobjih posameznikovega življenja,
  tudi za samozaposlene
  , ter tako krepijo socialno vključenost in družbeno mobilnost navzgor, spodbudijo udeležbo na trgu dela in odpravijo neenakosti, med drugim z načinom oblikovanja sistemov obdavčitve in socialnih prejemkov.
  Z izboljšavami in inovacijami
  bi sistemi socialne zaščite morali postati dostopnejši,
  razpoložljivejši
  , vzdržnejši, ustreznejši in kakovostnejši. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Države članice bi morale
  posodobiti
  sisteme socialne zaščite, da zagotovijo učinkovito, dobro delujočo in ustrezno socialno zaščito v vseh obdobjih posameznikovega življenja ter tako krepijo socialno vključenost in družbeno mobilnost navzgor, spodbudijo udeležbo na trgu dela in odpravijo neenakosti, med drugim z načinom oblikovanja sistemov obdavčitve in socialnih prejemkov.
  S posodobitvijo
  bi sistemi socialne zaščite morali postati dostopnejši, vzdržnejši, ustreznejši in kakovostnejši.

Države članice bi morale
  izboljšati
  sisteme socialne zaščite, da zagotovijo učinkovito, dobro delujočo in ustrezno socialno zaščito v vseh obdobjih posameznikovega življenja,
  tudi za samozaposlene
  , ter tako krepijo socialno vključenost in družbeno mobilnost navzgor, spodbudijo udeležbo na trgu dela in odpravijo neenakosti, med drugim z načinom oblikovanja sistemov obdavčitve in socialnih prejemkov.
  Z izboljšavami in inovacijami
  bi sistemi socialne zaščite morali postati dostopnejši,
  razpoložljivejši
  , vzdržnejši, ustreznejši in kakovostnejši.

Sprememba 32

Predlog sklepa

Priloga – smernica 8 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | | Sprememba |
| --- | --- | --- |
| Države članice bi morale razviti in izvajati preventivne in integrirane strategije s kombinacijo treh razsežnosti aktivnega vključevanja,
  tj.
  ustrezne dohodkovne podpore, vključujočih trgov dela in dostopa do kakovostnih storitev. Sistemi socialne zaščite bi morali zagotavljati
  pravico do ustreznega minimalnega dohodka
  za vse osebe z nezadostnimi sredstvi ter krepiti socialno vključenost s spodbujanjem aktivne udeležbe na trgu dela in v družbi. | | Države članice bi morale razviti in izvajati preventivne in integrirane strategije s kombinacijo treh razsežnosti aktivnega vključevanja, ustrezne dohodkovne podpore, vključujočih trgov dela in dostopa do kakovostnih storitev,
  prilagojenih potrebam posameznikov
  . Sistemi socialne zaščite bi morali zagotavljati
  ustrezen minimalni dohodek
  za vse osebe z nezadostnimi sredstvi ter krepiti socialno vključenost s spodbujanjem aktivne udeležbe na trgu dela in v družbi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Države članice bi morale razviti in izvajati preventivne in integrirane strategije s kombinacijo treh razsežnosti aktivnega vključevanja,
  tj.
  ustrezne dohodkovne podpore, vključujočih trgov dela in dostopa do kakovostnih storitev. Sistemi socialne zaščite bi morali zagotavljati
  pravico do ustreznega minimalnega dohodka
  za vse osebe z nezadostnimi sredstvi ter krepiti socialno vključenost s spodbujanjem aktivne udeležbe na trgu dela in v družbi.

Države članice bi morale razviti in izvajati preventivne in integrirane strategije s kombinacijo treh razsežnosti aktivnega vključevanja, ustrezne dohodkovne podpore, vključujočih trgov dela in dostopa do kakovostnih storitev,
  prilagojenih potrebam posameznikov
  . Sistemi socialne zaščite bi morali zagotavljati
  ustrezen minimalni dohodek
  za vse osebe z nezadostnimi sredstvi ter krepiti socialno vključenost s spodbujanjem aktivne udeležbe na trgu dela in v družbi.

Sprememba 33

Predlog sklepa

Priloga – smernica 8 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | | Sprememba |
| --- | --- | --- |
| | | Prav tako bi morale države članice ob podpori Komisije spodbujati dejavno udejstvovanje specializiranih nevladnih organizacij v boju proti revščini ter udejstvovanje organizacij ljudi, ki živijo v revščini, pri pripravi politik za boj proti revščini in socialni izključenosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Prav tako bi morale države članice ob podpori Komisije spodbujati dejavno udejstvovanje specializiranih nevladnih organizacij v boju proti revščini ter udejstvovanje organizacij ljudi, ki živijo v revščini, pri pripravi politik za boj proti revščini in socialni izključenosti.

Sprememba 34

Predlog sklepa

Priloga – smernica 8 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | | Sprememba |
| --- | --- | --- |
| Cenovno
  dosegljive
  ,
  dostopne
  in
  kakovostne storitve
  , kot so otroško varstvo, zunajšolsko varstvo, izobraževanje, usposabljanje, stanovanja, zdravstvene storitve in dolgotrajna oskrba,
  so bistvene
  za zagotavljanje enakih možnosti, tudi otrokom in mladim. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti boju proti revščini in socialni izključenosti, kar zajema zmanjševanje revščine zaposlenih. Države članice bi morale zagotoviti, da imajo vsi dostop do osnovnih storitev, kot so voda, sanitarije, energija, prevoz, finančne storitve in digitalne komunikacije. Ranljivim
  in
  ljudem v
  stiski
  bi države članice morale zagotoviti dostop do ustrezne pomoči na področju socialnih stanovanj ter pravico do primerne pomoči in zaščite pred prisilno izselitvijo. Posebej bi se morale osredotočiti na problematiko brezdomstva. Upoštevati bi morale posebne potrebe invalidov. | | Dostop do in razpoložljivost
  cenovno
  dosegljivih
  ,
  dostopnih
  in
  kakovostnih storitev
  , kot so otroško varstvo, zunajšolsko varstvo, izobraževanje, usposabljanje, stanovanja, zdravstvene storitve,
  rehabilitacija
  in dolgotrajna oskrba,
  ter njihova razpoložljivost sta bistvena
  za zagotavljanje enakih možnosti, tudi otrokom in mladim,
  etničnim manjšinam in migrantom. Otroci, ki živijo v revščini, bi morali imeti dostop do brezplačnega zdravstva, izobraževanja in otroškega varstva ter do dostojnega stanovanja in ustrezne prehrane
  . Posebno pozornost bi bilo treba nameniti boju proti revščini in socialni izključenosti, kar zajema zmanjševanje revščine zaposlenih,
  ter diskriminaciji
  . Države članice bi morale zagotoviti, da imajo vsi dostop do osnovnih storitev, kot so
  izobraževanje, zdravstveno varstvo, bivališče
  , voda, sanitarije, energija, prevoz, finančne storitve in digitalne komunikacije
  ter da so cenovno dostopne
  . Ranljivim
  ljudem ali
  ljudem v
  ranljivem položaju
  bi države članice morale zagotoviti dostop do ustrezne pomoči na področju socialnih stanovanj ter pravico do primerne pomoči in zaščite pred prisilno izselitvijo. Posebej bi se morale osredotočiti na problematiko brezdomstva. Upoštevati bi morale posebne potrebe
  in potencial
  invalidov.
  Zato bi morale države članice med drugim pregledati svoje sisteme za ocenjevanje invalidnosti, da bi se izognile ustvarjanju ovir pri dostopu do trga dela. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Cenovno
  dosegljive
  ,
  dostopne
  in
  kakovostne storitve
  , kot so otroško varstvo, zunajšolsko varstvo, izobraževanje, usposabljanje, stanovanja, zdravstvene storitve in dolgotrajna oskrba,
  so bistvene
  za zagotavljanje enakih možnosti, tudi otrokom in mladim. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti boju proti revščini in socialni izključenosti, kar zajema zmanjševanje revščine zaposlenih. Države članice bi morale zagotoviti, da imajo vsi dostop do osnovnih storitev, kot so voda, sanitarije, energija, prevoz, finančne storitve in digitalne komunikacije. Ranljivim
  in
  ljudem v
  stiski
  bi države članice morale zagotoviti dostop do ustrezne pomoči na področju socialnih stanovanj ter pravico do primerne pomoči in zaščite pred prisilno izselitvijo. Posebej bi se morale osredotočiti na problematiko brezdomstva. Upoštevati bi morale posebne potrebe invalidov.

Dostop do in razpoložljivost
  cenovno
  dosegljivih
  ,
  dostopnih
  in
  kakovostnih storitev
  , kot so otroško varstvo, zunajšolsko varstvo, izobraževanje, usposabljanje, stanovanja, zdravstvene storitve,
  rehabilitacija
  in dolgotrajna oskrba,
  ter njihova razpoložljivost sta bistvena
  za zagotavljanje enakih možnosti, tudi otrokom in mladim,
  etničnim manjšinam in migrantom. Otroci, ki živijo v revščini, bi morali imeti dostop do brezplačnega zdravstva, izobraževanja in otroškega varstva ter do dostojnega stanovanja in ustrezne prehrane
  . Posebno pozornost bi bilo treba nameniti boju proti revščini in socialni izključenosti, kar zajema zmanjševanje revščine zaposlenih,
  ter diskriminaciji
  . Države članice bi morale zagotoviti, da imajo vsi dostop do osnovnih storitev, kot so
  izobraževanje, zdravstveno varstvo, bivališče
  , voda, sanitarije, energija, prevoz, finančne storitve in digitalne komunikacije
  ter da so cenovno dostopne
  . Ranljivim
  ljudem ali
  ljudem v
  ranljivem položaju
  bi države članice morale zagotoviti dostop do ustrezne pomoči na področju socialnih stanovanj ter pravico do primerne pomoči in zaščite pred prisilno izselitvijo. Posebej bi se morale osredotočiti na problematiko brezdomstva. Upoštevati bi morale posebne potrebe
  in potencial
  invalidov.
  Zato bi morale države članice med drugim pregledati svoje sisteme za ocenjevanje invalidnosti, da bi se izognile ustvarjanju ovir pri dostopu do trga dela.

Sprememba 35

Predlog sklepa

Priloga – smernica 8 – odstavek 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | | Sprememba |
| --- | --- | --- |
| | | Države članice bi morale zagotoviti ustrezno podporo in svetovanje delodajalcem, ki zaposlujejo invalide. Spodbujati in podpirati bi bilo treba, da se invalidom zagotovi osebna pomoč v izobraževanju ter s strani služb za zaposlovanje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Države članice bi morale zagotoviti ustrezno podporo in svetovanje delodajalcem, ki zaposlujejo invalide. Spodbujati in podpirati bi bilo treba, da se invalidom zagotovi osebna pomoč v izobraževanju ter s strani služb za zaposlovanje.

Sprememba 36

Predlog sklepa

Priloga – smernica 8 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | | Sprememba |
| --- | --- | --- |
| Države članice bi morale zagotoviti pravico do pravočasnega dostopa do cenovno dostopnega in kakovostnega zdravstvenega varstva in dolgotrajne oskrbe ter pri tem ohraniti dolgoročno vzdržnost. | | Države članice bi morale zagotoviti pravico do pravočasnega dostopa do cenovno dostopnega in
  dosegljivega ter
  kakovostnega zdravstvenega varstva in dolgotrajne oskrbe ter pri tem ohraniti dolgoročno vzdržnost. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Države članice bi morale zagotoviti pravico do pravočasnega dostopa do cenovno dostopnega in kakovostnega zdravstvenega varstva in dolgotrajne oskrbe ter pri tem ohraniti dolgoročno vzdržnost.

Države članice bi morale zagotoviti pravico do pravočasnega dostopa do cenovno dostopnega in
  dosegljivega ter
  kakovostnega zdravstvenega varstva in dolgotrajne oskrbe ter pri tem ohraniti dolgoročno vzdržnost.

Sprememba 37

Predlog sklepa

Priloga – smernica 8 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | | Sprememba |
| --- | --- | --- |
| Glede na vse daljšo življenjsko dobo in demografske spremembe
  bi morale
  države članice
  zagotoviti vzdržnost in ustreznost pokojninskih sistemov za ženske in moške, tako da delavcem in samozaposlenim
  obeh spolov
  omogočijo enake možnosti za pridobitev pokojninskih pravic,
  tudi v okviru
  dodatnih pokojninskih shem,
  ter jim zagotovijo dostojno življenje
  . Pokojninske reforme bi morali podpirati ukrepi, ki podaljšujejo poklicno življenje
  in zvišujejo dejansko upokojitveno starost, kot sta omejevanje predčasnega odhoda s trga dela in dvig zakonske upokojitvene starosti
  , da
  se upošteva daljša pričakovana življenjska doba
  . Države članice bi morale vzpostaviti konstruktiven dialog
  z zadevnimi zainteresiranimi stranmi
  in omogočiti ustrezno postopno uvajanje reform. | | Države članice
  bi morale
  nujno
  zagotoviti vzdržnost in ustreznost pokojninskih sistemov za ženske in moške, tako da
  vsem
  delavcem in samozaposlenim omogočijo enake možnosti za pridobitev
  ustreznih zakonskih
  pokojninskih pravic
  ter jim zagotovijo dostojno življenje ter si prizadevajo zagotoviti ustrezen dohodek za starejše
  ,
  ki presega vsaj raven revščine. Zagotoviti bi bilo treba nediskriminatoren dostop do dodatnih pokojninskih shem, ki lahko dopolnjujejo stabilne zakonsko določene pokojnine. Odvisno od institucionalnih ureditev držav članic in nacionalne zakonodaje bi morale pokojnine na osnovi samo prvega stebra ali v kombinaciji z drugim stebrom zagotavljati ustrezen nadomestni dohodek na temelju predhodne plače delavca. Države članice bi morale zagotoviti ustrezne pokojninske dobropise osebam, ki so nekaj časa preživele zunaj trga dela, ker so zagotavljale neformalno oskrbo
  . Pokojninske reforme,
  vključno z morebitnim dvigom dejanske upokojitvene starosti
  , bi
  morale biti vključene v strategije aktivnega in zdravega staranja in bi jih
  morali podpirati ukrepi, ki podaljšujejo poklicno življenje
  za osebe, ki želijo delati dlje. Delavci, ki so blizu upokojitvi, bi morali imeti možnost za prostovoljno skrajšanje delovnega časa.
  Države članice bi morale vzpostaviti konstruktiven dialog
  s socialnimi partnerji in civilno družbo
  in omogočiti ustrezno postopno uvajanje
  vseh
  reform. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Glede na vse daljšo življenjsko dobo in demografske spremembe
  bi morale
  države članice
  zagotoviti vzdržnost in ustreznost pokojninskih sistemov za ženske in moške, tako da delavcem in samozaposlenim
  obeh spolov
  omogočijo enake možnosti za pridobitev pokojninskih pravic,
  tudi v okviru
  dodatnih pokojninskih shem,
  ter jim zagotovijo dostojno življenje
  . Pokojninske reforme bi morali podpirati ukrepi, ki podaljšujejo poklicno življenje
  in zvišujejo dejansko upokojitveno starost, kot sta omejevanje predčasnega odhoda s trga dela in dvig zakonske upokojitvene starosti
  , da
  se upošteva daljša pričakovana življenjska doba
  . Države članice bi morale vzpostaviti konstruktiven dialog
  z zadevnimi zainteresiranimi stranmi
  in omogočiti ustrezno postopno uvajanje reform.

Države članice
  bi morale
  nujno
  zagotoviti vzdržnost in ustreznost pokojninskih sistemov za ženske in moške, tako da
  vsem
  delavcem in samozaposlenim omogočijo enake možnosti za pridobitev
  ustreznih zakonskih
  pokojninskih pravic
  ter jim zagotovijo dostojno življenje ter si prizadevajo zagotoviti ustrezen dohodek za starejše
  ,
  ki presega vsaj raven revščine. Zagotoviti bi bilo treba nediskriminatoren dostop do dodatnih pokojninskih shem, ki lahko dopolnjujejo stabilne zakonsko določene pokojnine. Odvisno od institucionalnih ureditev držav članic in nacionalne zakonodaje bi morale pokojnine na osnovi samo prvega stebra ali v kombinaciji z drugim stebrom zagotavljati ustrezen nadomestni dohodek na temelju predhodne plače delavca. Države članice bi morale zagotoviti ustrezne pokojninske dobropise osebam, ki so nekaj časa preživele zunaj trga dela, ker so zagotavljale neformalno oskrbo
  . Pokojninske reforme,
  vključno z morebitnim dvigom dejanske upokojitvene starosti
  , bi
  morale biti vključene v strategije aktivnega in zdravega staranja in bi jih
  morali podpirati ukrepi, ki podaljšujejo poklicno življenje
  za osebe, ki želijo delati dlje. Delavci, ki so blizu upokojitvi, bi morali imeti možnost za prostovoljno skrajšanje delovnega časa.
  Države članice bi morale vzpostaviti konstruktiven dialog
  s socialnimi partnerji in civilno družbo
  in omogočiti ustrezno postopno uvajanje
  vseh
  reform.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0355.

(2)  UL C 265, 11.8.2017, str. 201.

(3)  UL C 120, 26.4.2013, str. 1–6.

(4)  UL C 67, 20.2.2016, str. 1–5.

(5)  UL C 484, 24.12.2016, str. 1–6..

(6)  COM(2017) 0563 final – 2017/0244 (NLE).

(7)  UL C 120, 26.4.2013, str. 1.

(8)  UL C 67, 20.2.2016, str. 1.

(9)  UL C 484, 24.12.2016, str. 1.

(10)  COM(2017)0563 final – 2017/0244 (NLE).

(11)  UL L 308, 24.11.2010, str. 46–51..

(12)  UL L 308, 24.11.2010, str. 46..

(13)  COM(2008) 639 final.

(14)  COM(2008)0639 final.

(15)  UL C 120, 26.4.2013, str. 1–6.

(16)  UL C 120, 26.4.2013, str. 1..

(17)  
  Direktiva 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (UL L 204, 26.7.2006, str. 23).

---

| 18.11.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 390/215 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 390/215

---

P8_TA(2018)0182

Načrt prihodkov in odhodkov za proračunsko leto 2019 – oddelek I – Evropski parlament

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. aprila 2018 o načrtu prihodkov in odhodkov Evropskega parlamenta za proračunsko leto 2019 (2018/2001(BUD))

(2019/C 390/46)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (1) in zlasti člena 36, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (1) in zlasti člena 36,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (2),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 1023/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2013 o spremembi Kadrovskih predpisov za uradnike Evropske unije in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 1023/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2013 o spremembi Kadrovskih predpisov za uradnike Evropske unije in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. aprila 2017 o načrtu prihodkov in odhodkov Evropskega parlamenta za proračunsko leto 2018 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. aprila 2017 o načrtu prihodkov in odhodkov Evropskega parlamenta za proračunsko leto 2018 (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2017 o stališču Sveta o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2018 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2017 o stališču Sveta o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2018 (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 30. novembra 2017 o skupnem predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2018, ki ga je odobril spravni odbor v proračunskem postopku (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 30. novembra 2017 o skupnem predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2018, ki ga je odobril spravni odbor v proračunskem postopku (7),

| — | ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja predsedstvu glede priprave predhodnega predloga načrta prihodkov in odhodkov Evropskega parlamenta za proračunsko leto 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja predsedstvu glede priprave predhodnega predloga načrta prihodkov in odhodkov Evropskega parlamenta za proračunsko leto 2019,

| — | ob upoštevanju predhodnega predloga načrta prihodkov in odhodkov, ki ga je predsedstvo pripravilo 16. aprila 2018 v skladu s členoma 25(7) in 96(1) Poslovnika Parlamenta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predhodnega predloga načrta prihodkov in odhodkov, ki ga je predsedstvo pripravilo 16. aprila 2018 v skladu s členoma 25(7) in 96(1) Poslovnika Parlamenta,

| — | ob upoštevanju predloga načrta prihodkov in odhodkov, ki ga je pripravil Odbor za proračun v skladu s členom 96(2) Poslovnika Parlamenta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga načrta prihodkov in odhodkov, ki ga je pripravil Odbor za proračun v skladu s členom 96(2) Poslovnika Parlamenta,

| — | ob upoštevanju člena 96 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 96 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0146/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0146/2018),

| A. | ker je to četrti celotni proračunski postopek v novem zakonodajnem obdobju in šesti v večletnem finančnem okviru 2014–2020; |
| --- | --- |

A.

ker je to četrti celotni proračunski postopek v novem zakonodajnem obdobju in šesti v večletnem finančnem okviru 2014–2020;

| B. | ker se proračun za leto 2019, kot je predlagan v poročilu generalnega sekretarja, pripravlja ob povišanju zgornje meje razdelka V, tako zaradi inflacije kot zaradi realnega povečanja, kar omogoča več prostora za rast in naložbe, poleg tega pa bo tako mogoče še naprej izvajati politike varčevanja in izboljšanja učinkovitosti ter se usmeriti v oblikovanje proračuna glede na uspešnost; |
| --- | --- |

B.

ker se proračun za leto 2019, kot je predlagan v poročilu generalnega sekretarja, pripravlja ob povišanju zgornje meje razdelka V, tako zaradi inflacije kot zaradi realnega povečanja, kar omogoča več prostora za rast in naložbe, poleg tega pa bo tako mogoče še naprej izvajati politike varčevanja in izboljšanja učinkovitosti ter se usmeriti v oblikovanje proračuna glede na uspešnost;

| C. | ker je generalni sekretar za proračun za leto 2019 predlagal naslednje prednostne cilje: kampanja za volitve v Evropski parlament leta 2019, varnostni projekti, večletni nepremičninski projekti, razvoj IT, izboljšanje storitev za poslance in spodbujanje okolju prijaznega pristopa do prevozov; |
| --- | --- |

C.

ker je generalni sekretar za proračun za leto 2019 predlagal naslednje prednostne cilje: kampanja za volitve v Evropski parlament leta 2019, varnostni projekti, večletni nepremičninski projekti, razvoj IT, izboljšanje storitev za poslance in spodbujanje okolju prijaznega pristopa do prevozov;

| D. | ker je generalni sekretar v predhodnem načrtu prihodkov in odhodkov Parlamenta za leto 2019 predlagal proračun v znesku 2 016 644 000 EUR, kar predstavlja splošno povečanje za 3,38 % glede na proračun za leto 2018 (vključno s 37,3 milijona EUR za prehod v novo parlamentarno obdobje in 34,3 milijona EUR za druge izredne odhodke) in povečanje za 18,79 % v razdelku V večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020; |
| --- | --- |

D.

ker je generalni sekretar v predhodnem načrtu prihodkov in odhodkov Parlamenta za leto 2019 predlagal proračun v znesku 2 016 644 000 EUR, kar predstavlja splošno povečanje za 3,38 % glede na proračun za leto 2018 (vključno s 37,3 milijona EUR za prehod v novo parlamentarno obdobje in 34,3 milijona EUR za druge izredne odhodke) in povečanje za 18,79 % v razdelku V večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020;

| E. | ker skoraj dve tretjini proračuna predstavljajo odhodki, odvisni od indeksacije, večinoma plače, pokojnine, zdravstveni stroški in nadomestila sedanjih in upokojenih poslancev (23 %) in uslužbencev (34 %), pa tudi odhodki za stavbe (13 %), ki se prilagajajo v skladu s kadrovskimi predpisi ali statutom poslancev, posebno sektorsko indeksacijo ali stopnjo inflacije; |
| --- | --- |

E.

ker skoraj dve tretjini proračuna predstavljajo odhodki, odvisni od indeksacije, večinoma plače, pokojnine, zdravstveni stroški in nadomestila sedanjih in upokojenih poslancev (23 %) in uslužbencev (34 %), pa tudi odhodki za stavbe (13 %), ki se prilagajajo v skladu s kadrovskimi predpisi ali statutom poslancev, posebno sektorsko indeksacijo ali stopnjo inflacije;

| F. | ker je Parlament že v svoji resoluciji z dne 29. aprila 2015 o načrtu prihodkov in odhodkov Evropskega parlamenta za proračunsko leto 2016 (8) poudaril, da bi bilo treba proračun za leto 2016 zastaviti na realistični podlagi in da bi moral biti skladen z načeloma proračunske discipline in dobrega finančnega poslovodenja; |
| --- | --- |

F.

ker je Parlament že v svoji resoluciji z dne 29. aprila 2015 o načrtu prihodkov in odhodkov Evropskega parlamenta za proračunsko leto 2016 (8) poudaril, da bi bilo treba proračun za leto 2016 zastaviti na realistični podlagi in da bi moral biti skladen z načeloma proračunske discipline in dobrega finančnega poslovodenja;

| G. | ker je verodostojnost Parlamenta kot veje proračunskega organa odvisna od njegove sposobnosti upravljanja lastnih odhodkov in razvijanja demokracije na ravni Unije; |
| --- | --- |

G.

ker je verodostojnost Parlamenta kot veje proračunskega organa odvisna od njegove sposobnosti upravljanja lastnih odhodkov in razvijanja demokracije na ravni Unije;

| H. | ker je bil sklad za prostovoljno pokojninsko zavarovanje ustanovljen leta 1990 s pravilnikom predsedstva o dodatni (prostovoljni) pokojninski shemi (9); |
| --- | --- |

H.

ker je bil sklad za prostovoljno pokojninsko zavarovanje ustanovljen leta 1990 s pravilnikom predsedstva o dodatni (prostovoljni) pokojninski shemi (9);

Splošni okvir

| 1. | poudarja, da bi moral delež proračuna Parlamenta tudi v letu 2019 znašati manj kot 20 % razdelka V; ugotavlja, da načrt prihodkov in odhodkov za leto 2019 znaša 18,53 % razdelka V, ta delež pa je nižji kot v letu 2018 (18,85 %) in najnižji v več kot petnajstih letih; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da je največji del proračuna Parlamenta določen z zakonskimi ali pogodbenimi obveznostmi in da se zanj uporablja letna indeksacija; |
| --- | --- |

2.

| 3. | je seznanjen, da bodo zaradi volitev v Evropski parlament leta 2019 odhodki na nekaterih področjih občutno višji, zlasti kar zadeva poslance, ki ne bodo ponovno izvoljeni, in njihove pomočnike, prihranki, ki bodo sicer manjši, pa bodo ustvarjeni na drugih področjih spričo zmanjšanja obsega parlamentarnih dejavnosti v volilnem letu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | sprejema sporazum, dosežen v spravnem postopku med predsedstvom in Odborom za proračun 26. marca 2018 in 10. aprila 2018, da se proračun za leto 2018 poveča za 2,48 % oziroma na 1 999 144,000 EUR, kar ustreza skupni ravni načrta odhodkov za leto 2019, da se raven odhodkov predhodnega načrta, ki ga je predsedstvo sprejelo 12. marca 2018, zmanjša za 17,5 milijona EUR in da se ustrezno zmanjšajo predlagana proračunska v naslednjih proračunskih vrsticah: 1004 – redni potni stroški, 105 – jezikovno in računalniško izobraževanje za poslance, 1404 – pripravništvo diplomantov, štipendije in izmenjava uradnikov, 1612 – nadaljnje usposabljanje, 1631 – mobilnost, 2000 – najemnine, 2007 – gradnja nepremičnin in opremljanje prostorov, 2022 – vzdrževanje, obratovanje in čiščenje stavb, 2024 – poraba energije, 2100 – računalništvo in telekomunikacije, 2101 – računalništvo in telekomunikacije – tekoče dejavnosti – infrastruktura, 2150 – računalništvo in telekomunikacije – naložbe in projekti, 212 – pohištvo, 2014 – stroški najema tehničnih naprav in opreme, 230 – pisalne potrebščine, pisarniški material in drug potrošni material, 238 – drugi upravni odhodki, 300 – stroški službenih potovanj in potovanj med tremi kraji dela, 302 – stroški za sprejeme in reprezentanco, 3040 – razni odhodki za interne seje, 3042 – seje, kongresi, konference in delegacije, 3049 – izdatki za storitve potovalnih agencij, 3243 – središče Evropskega parlamenta za obiskovalce, 3248 – odhodki za avdiovizualno informiranje, 325 – odhodki za informacijske pisarne, 101 – varnostna rezerva; zagotavlja 50 000 EUR za postavko 1400 – drugi uslužbenci – generalni sekretariat in politične skupine, 50 000 EUR za postavko 320 – pridobivanje izvedenskih mnenj in 800 000 EUR za postavko 3211 – vozlišče za znanstvene medije; pozdravlja, da je predsedstvo 16. aprila 2018 te spremembe sprejelo; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da so glavne naloge Parlamenta, da skupaj s Svetom sprejema zakonodajo in odloča o proračunu Unije, zastopa državljane in nadzoruje delo drugih institucij; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja vlogo Parlamenta pri gradnji evropske politične zavesti in spodbujanju vrednot Unije; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opozarja na pozno prejetje predhodnega načrta prihodkov in odhodkov ter spremljajočih dokumentov, šele po 12. marcu 2018, ko jih je sprejelo predsedstvo; poziva, da se mu v prihodnjih letih poročilo generalnega sekretarja predsedstvu o predhodnem načrtu prihodkov in odhodkov, vključno s prilogami, posreduje pravočasno; |
| --- | --- |

7.

Preglednost in dostopnost

| 8. | pozdravlja odziv na zahtevo, ki jo je Odbor za proračun postavil v več resolucijah o proračunu, in sicer glede dodatnih informacij o srednjeročnem in dolgoročnem načrtovanju, naložbah, zakonskih obveznostih, operativnih odhodkih in metodologiji, ki bo temeljila sedanjih potrebah, in ne na koeficientih; je seznanjen, da so pavšalni zneski koristno in priznano orodje za povečanje prožnosti in preglednosti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | je seznanjen, da se – kot že v proračunih za pretekla leta – predlaga rezervacija sredstev za „izredne“naložbe in odhodke, tj. naložbe in odhodke, ki so neobičajni ali netipični za Parlament in se redko pojavijo; je seznanjen, da bodo v letu 2019 te naložbe in odhodki znašali 71,6 milijona EUR, vključno s 37,3 milijona EUR za prehod v novo parlamentarno obdobje in 34,3 milijona EUR za druge izredne odhodke; opominja, da je bilo razlikovanje med rednimi in izrednimi odhodki, prvič uporabljeno v proračunu za leto 2016 in nato v vseh naslednjih proračunih, uvedeno izključno zaradi izvajanja nujnih ukrepov v zvezi z varnostjo stavb in kibernetsko varnostjo po terorističnih napadih; meni, da pretirana raba tega razlikovanja, namreč vključitev drugih odhodkov v izredne odhodke, daje napačen vtis o gibanju razlike do proračunske zgornje meje in je tako v nasprotju z načelom preglednosti odhodkov Parlamenta; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pričakuje, da bo proračun Parlamenta za leto 2019 stvaren in natančen pri usklajevanju potreb in stroškov, da bi se čim bolj izognili načrtovanju nepotrebnih sredstev; |
| --- | --- |

10.

Brexit

| 11. | ugotavlja, da so pogajalci Unije in Združenega kraljestva 8. decembra 2017 dosegli načelni dogovor o finančni poravnavi, povezani z izstopom Združenega kraljestva iz Unije, ki vključuje določbo, da bo Združeno kraljestvo sodelovalo pri letnih proračunih Unije za leti 2019 in 2020, kot če bi bilo še vedno država članica Unije, in da bo prispevalo svoj delež financiranja za obveznosti, ki jih bo Unija prevzela pred 31. decembrom 2020; je seznanjen, da je prostovoljna pokojninska shema za poslance vključena v bilanco stanja EU kot obveznost in da bo prispevek za neporavnane obveznosti, potrebne za kritje pokojninskih obveznosti, ki so nastale pred letom 2020, vendar se bodo nadaljevale po letu 2020, predmet pogajanj; |
| --- | --- |

11.

| 12. | je seznanjen, da je bilo z glasovanjem na plenarnem zasedanju februarja 2018 potrjeno samoiniciativno poročilo Odbora za ustavne zadeve o sestavi Parlamenta in zlasti zmanjšanju števila poslancev na 705 po izstopu Združenega kraljestva iz Unije; ugotavlja, da je predsednik Tusk po neformalnem srečanju 27 vodij držav oziroma vlad 23. februarja 2018 nakazal, da je podpora za ta predlog široka; je seznanjen, da bo število poslancev v primeru, da bo Združeno kraljestvo na začetku zakonodajnega obdobja 2019–2024 še vedno država članica, ostalo 751, dokler njegov izstop iz Unije ne začne pravno učinkovati; vseeno poudarja, da je za ta postopek potreben soglasen sklep Evropskega sveta po tem, ko Evropski parlament poda soglasje; poudarja, da ocene Parlamenta trenutno temeljijo na nespremenjenih okoliščinah, ko Parlament od 30. marca 2019 do konca osmega zakonodajnega obdobja sestavlja 678 poslancev iz 27 držav članic, od začetka devetega zakonodajnega obdobja do konca proračunskega leta 2019 pa 705 poslancev iz 27 držav članic; iz tega razloga se z zadovoljstvom seznanja s prilagoditvami, ki jih je predlagal generalni sekretar, predsedstvo pa 12. marca 2018 sprejelo; |
| --- | --- |

12.

Evropske volitve leta 2019

| 13. | pozdravlja komunikacijsko kampanjo, ki bo državljanom na koristen način pojasnila namen Unije in Parlamenta; poudarja, da bi morala biti ta kampanja med drugim namenjena pojasnjevanju vloge Unije in pristojnosti Parlamenta, njegovih funkcij, kot je izvolitev predsednika Komisije, ter njegovega vpliva na življenja državljanov; |
| --- | --- |

13.

| 14. | spominja, da skupni proračun kampanje, kot je bilo potrjeno v proračunskem postopku za leto 2018, znaša 33,3 milijona EUR za dve leti, od tega 25 milijonov EUR za leto 2018 (zaradi časa, potrebnega za postopke javnih naročil in sklenitev pogodb) in 8,33 milijona EUR za leto 2019; je seznanjen, da je predsedstvo novembra 2017 odobrilo strategijo za kampanjo, ki temelji na analizi izkušenj, pridobljenih med zadnjimi volitvami; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da so za komunikacijske procese za evropske volitve značilne tri ravni: najvidnejša raven so nacionalne in evropske politične stranke in njihovi kandidati, drugo raven predstavlja proces v zvezi z vodilnimi kandidati, prvič uveden leta 2014, tretja raven pa je institucionalna kampanja, ki opominja na to, kaj Parlament je, kaj počne, kako vpliva na življenja državljanov ter zakaj je pomembno udeležiti se volitev; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da Parlament sam nima potrebnih virov, s katerimi bi dosegel 400 milijonov volilnih upravičencev, zato mora čim bolje uporabiti svoje mreže oblikovalcev javnega mnenja; meni, da bi morala komunikacija prek spletnih mest družbenih medijev prav tako odigrati pomembno vlogo; poudarja, da bo na evropski ravni v letu 2018 organizirana vrsta konferenc za državljane in deležnike, na nacionalni ravni pa bo ključna vloga pisarn za stike; namerava v pristop mreženja tudi v prihodnje vključevati Evropski odbor regij ter njegove lokalne in regionalne predstavnike; meni, da bodo imele evropske politične stranke in nacionalne stranke v zadnjih tednih pred volitvami ključno vlogo, zlasti v procesu vodilnih kandidatov; zato predlaga, da se jim omogoči opravljanje tega poslanstva s financiranjem, ki bo v letu 2019 v ta namen posebej povečano; |
| --- | --- |

16.

Varnost in kibernetska varnost

| 17. | je seznanjen, da bo proračun za leto 2019 vključeval nadaljnje obroke večjih naložb, ki so se začele leta 2016 in katerih namen je znatno povečati varnost Parlamenta; poudarja, da so v te projekte zajeta različna področja, ki zadevajo predvsem stavbe, kot na primer projekt iPACS za izboljšanje varnosti vhodov ter varnostno opremo in osebje, a tudi izboljšave na področjih kibernetske varnosti in varnosti komunikacij; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pozdravlja, da je v letu 2017 začel veljati memorandum o soglasju, ki so ga podpisali belgijska vlada ter Evropski parlament, Svet, Komisija, Evropska služba za zunanje delovanje in druge institucije s sedežem v Bruslju, o varnostnem preverjanju zaposlenih vseh zunanjih izvajalcev, ki želijo dostop do institucij Unije; spominja na svoj poziv generalnemu sekretarju iz načrta prihodkov in odhodkov Parlamenta za leto 2018, naj razmisli, ali bi bilo priporočljivo uporabo tega memoranduma razširiti na uradnike, parlamentarne pomočnike in praktikante, da jih bo mogoče pred zaposlitvijo ustrezno varnostno preveriti; zato generalnega sekretarja poziva, naj Odbor za proračun obvesti o napredovanju te zadeve; |
| --- | --- |

18.

| 19. | meni, da so orodja IT pomemben instrument, s katerim poslanci in zaposleni opravljajo svoje delo, ki pa je hkrati ranljiv za kibernetske napade; zato pozdravlja rahlo povečanje odobritev, da bo lahko institucija nadaljevala akcijski načrt za kibernetsko varnost in tako bolje zaščitila svoje premoženje in informacije; |
| --- | --- |

19.

Nepremičninska politika

| 20. | ponovno poziva k preglednemu procesu odločanja na področju nepremičninske politike na osnovi zgodnjih informacij in ob ustreznem upoštevanju člena 203 finančne uredbe; |
| --- | --- |

20.

| 21. | je seznanjen s procesom izboljšanja delovnega okolja poslancev in zaposlenih, o katerem se je predsedstvo odločilo decembra 2017 in ki se bo nadaljeval v letu 2019, da bi se tako zagotovili prilagodljiv delovni prostori za zadovoljevanje potreb poslancev, ki izhajajo iz spreminjajočih se delovnih vzorcev, ter da se jim po volitvah leta 2019 zagotovijo tri pisarne v Bruslju in dve v Strasbourgu; vseeno poudarja, da bi bilo bolj koristno, če bi v Strasbourgu zagotovili prilagodljive prostore za seje; je seznanjen s stroški vzdrževanja stavb Parlamenta v letu 2019, vključno z varnostnimi in okoljskimi zahtevami; postavlja pod vprašaj zelo visoke stroške nekaterih predlaganih projektov, namreč: odstranitve knjižnice in z njo povezanih pisarn ter prenove restavracije za poslance (stavba ASP) in restavracije v stavbi Churchill; poziva generalnega sekretarja, naj Odboru za proračun še pred obravnavo proračuna v Parlamentu jeseni 2018 predstavi več informacij o teh odločitvah, glede na to, da se bodo nekateri projekti preložili; |
| --- | --- |

21.

| 22. | izraža pomisleke glede 1,58 milijona EUR za študije o prenovi stavbe Spaak, saj je bilo v ta namen že v proračunu za leto 2018 predvidenih 14 milijonov EUR; poziva generalnega sekretarja, naj Odboru za proračun še pred obravnavo proračuna v Parlamentu jeseni 2018 predstavi več informacij o tej odločitvi; |
| --- | --- |

22.

| 23. | zahteva nadaljnje informacije o stanju pohištva v stavbi ASP v Bruslju, ki naj bi upravičilo njegovo zamenjavo, in o postopku izbire novega pohištva, zlasti o razmerju med ceno in nujnostjo zamenjave; |
| --- | --- |

23.

| 24. | je seznanjen s posodobljeno izjavo o poslanstvu informacijskih pisarn, ki se bodo odslej imenovale „pisarne za stike“v skladu s sklepom predsedstva, sprejetim novembra 2017; je seznanjen, da je glavna funkcija pisarn za stike lokalno obveščanje in komuniciranje v imenu Parlamenta na politično nevtralen način, da bi se zagotavljale informacije o Uniji in njenih politikah prek dejavnosti zunanjih deležnikov na lokalni, regionalni in nacionalni ravni, vključno s člani Evropskega odbora regij; |
| --- | --- |

24.

| 25. | opaža, da bodo pred koncem leta 2018 predani v uporabo in vseljeni prvi deli vzhodnega krila nove stavbe KAD, ostale pisarne in konferenčne dvorane v vzhodnem krilu pa bodo postopoma vseljene v letu 2019; je seznanjen, da se bo takoj zatem začela dela na zahodnem krilu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | opozarja na analizo Evropskega računskega sodišča iz leta 2014, v kateri ocenjeni stroški geografske razpršitve Parlamenta znašajo 114 milijonov EUR letno; poleg tega je seznanjen z ugotovitvami iz svoje resolucije z dne 20. novembra 2013 o določitvi sedežev institucij Evropske unije (10), da je 78 % vseh službenih poti statutarnih uslužbencev Parlamenta neposredna posledica geografske razpršitve Parlamenta; poudarja, da poročilo ocenjuje tudi okoljske posledice geografske razpršitve, ki znašajo med 11 000 in 19 000 ton izpustov CO2; poudarja, da bi lahko Parlament na račun enega samega sedeža prihranil veliko proračunskih sredstev, zato poziva k pripravi načrta za en sam sedež; |
| --- | --- |

26.

| 27. | opozarja Parlament na zavezo iz Direktive 2012/27/EU o energetski učinkovitosti (11), da bo „brez poseganja v veljavna proračunska pravila in pravila javnega naročanja za stavbe, ki jih [ima] v lasti in uporabi, [uporabljal] enake zahteve, kot veljajo za stavbe osrednjih vlad držav članic na podlagi členov 5 in 6“te direktive, zaradi velike prepoznavnosti stavb in vodilne vloge, ki bi jo moral imeti pri energetski učinkovitosti stavb; poudarja, da mora nujno zagotoviti skladnost s to izjavo, med drugim zaradi svoje verodostojnosti pri potekajočih revizijah direktiv o energetski učinkovitosti stavb in energetski učinkovitosti; |
| --- | --- |

27.

Zadeve, povezane s poslanci in akreditiranimi parlamentarnimi pomočniki

| 28. | pozdravlja prizadevanja sekretariata Parlamenta, sekretariatov političnih skupin in pisarn poslancev za krepitev položaja poslancev v okviru njihovega mandata; spodbuja nadaljnji razvoj teh storitev, s pomočjo katerih lahko poslanci še bolje nadzirajo delo Komisije in Sveta ter zastopajo državljane; |
| --- | --- |

28.

| 29. | zlasti pozdravlja vse večjo kakovost svetovanja in raziskav za poslance in odbore v okviru Službe Evropskega parlamenta za raziskave (EPRS) in tematskih sektorjev; je seznanjen z vmesno oceno sodelovanja med tema službama, ki jo je generalni sekretar predložil oktobra 2017; poziva generalnega sekretarja, naj predloži nadaljnje informacije o tem, kako službi usklajujeta svoje delo, da bi preprečili podvajanje in izpolnili potrebe strank; pozdravlja nove in obstoječe posebne projekte na področju aplikacij IT, ki se bodo v celoti ali delno izvajali v letu 2019: projekt e-Parlament, sistem za upravljanje elektronskih evidenc (ERMS), program odprte digitalne knjižnice, novi projekt za raziskave in razvoj na področju strojnega učenja na podlagi prevajalskih pomnilnikov ter orodje za registracijo udeležencev konferenc in prireditev; |
| --- | --- |

29.

| 30. | spominja na omenjeni resoluciji Parlamenta z dne 5. aprila 2017 o načrtu prihodkov in odhodkov Parlamenta za proračunsko leto 2018 ter z dne 25. oktobra 2017 o stališču Sveta o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2018; znova poziva k preglednosti glede nadomestila splošnih stroškov za poslance; poziva predsedstvo Parlamenta, naj si prizadeva za boljše usmerjanje, kar zadeva odgovornost za izdatke, za katere je dovoljeno uporabiti to nadomestilo, ne da bi zaradi tega nastali dodatni stroški ali upravne obremenitve za upravo Parlamenta; je seznanjen, da bi celovit sistem za nadzor porabe tega nadomestila za parlamentarni mandat poslancev zahteval od 40 do 75 novih delovnih mest v upravi (12), kar je v nasprotju z načrtom za zmanjševanje števila zaposlenih; |
| --- | --- |

30.

| 31. | želi spomniti na načelo neodvisnosti mandata; poudarja, da so izvoljeni poslanci odgovorni za porabo izdatkov za parlamentarne dejavnosti in da lahko poslanci, ki to želijo, evidenco svoje porabe splošnega nadomestila stroškov objavijo na svojih osebnih spletnih straneh; poudarja, da se v državah članicah pogosto uporabljajo pavšalni zneski in da se nanje gleda kot na koristno orodje; poudarja, da uporaba pavšalnih zneskov zdaj ne zahteva dodatnih zaposlenih in dodatnih stroškov v upravi Parlamenta, prav tako pa ne ustvarja obveznih dodatnih stroškov in upravnega bremena za poslance in njihove pisarne; ponovno poudarja, da izboljšanje učinkovitosti in preglednosti nadomestila splošnih stroškov ne pomeni poseganja v zasebnost; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva delovno skupino za nadomestilo splošnih stroškov pri predsedstvu, naj dokonča svoje delo, da bo mogoče še pred začetkom devetega zakonodajnega obdobja oblikovati priporočila na osnovi stališča Parlamenta, izraženega oktobra 2017; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ponovno poziva predsedstvo, naj zagotovi spoštovanje socialnih in pokojninskih pravic poslancev in akreditiranih parlamentarnih pomočnikov ter razpoložljivost ustreznih finančnih sredstev; glede na to znova poziva, da je treba poiskati izvedljivo rešitev za tiste akreditirane parlamentarne pomočnike, ki ob izteku sedanjega zakonodajnega obdobja ne bodo pridobili pravice, da ob dopolnitvi upokojitvene starosti zaprosijo za evropsko pokojnino, čeprav so bili brez prekinitve zaposleni dva parlamentarna mandata, saj jim bo zaradi predčasnih volitev leta 2014 in zamud pri potrjevanju novih pogodb o delu zaradi velikih delovnih obremenitev po volitvah v letih 2009 manjkalo nekaj časa do zahtevanih desetih let službe, kot določajo kadrovski predpisi; želi spomniti, da člen 27(2) statuta poslancev Evropskega parlamenta določa, da „[p]oslanci ohranijo pridobljene pravice v polnem obsegu“; vendar je seznanjen z dolgotrajnimi težavami s prostovoljnim pokojninskim zavarovanjem ter poziva predsedstvo in generalnega sekretarja, naj preučita vse možnosti, da bi čim manj obremenili proračun Parlamenta; |
| --- | --- |

33.

| 34. | meni, da so sredstva v proračunski vrstici 422 (Odhodki za parlamentarno pomoč) zadostna; |
| --- | --- |

34.

| 35. | je seznanjen z revizijo stopenj nadomestila za akreditirane parlamentarne pomočnike, ki se izplača za njihova službena potovanja med tremi kraji dela Parlamenta; želi spomniti na svojo zahtevo predsedstvu, naj ukrepa, da bo nadomestilo uradnikov, drugih uslužbencev in akreditiranih parlamentarnih pomočnikov z novim zakonodajnim obdobjem povsem usklajeno; |
| --- | --- |

35.

| 36. | znova poziva konferenco predsednikov, naj še pred novim parlamentarnim obdobjem revidira izvedbene določbe o delu delegacij in misij zunaj Evropske unije; poudarja, da bi bilo treba pri tej reviziji preučiti, ali bi lahko akreditirani parlamentarni pomočniki pod določenimi pogoji spremljali poslance na uradnih parlamentarnih delegacijah in misijah; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva predsedstvo, naj spremeni svoj sklep z dne 19. aprila 2010 o pravilih za praktikante poslancev, da se zagotovi dostojno plačilo praktikantov; poudarja, da bi moralo plačilo praktikantov v pisarnah poslancev ali pri političnih skupinah pokriti vsaj življenjske stroške v Bruslju oziroma kraju, kjer opravljajo prakso; |
| --- | --- |

37.

| 38. | meni, da je treba zagotoviti zadostna finančna sredstva za izvajanje časovnega načrta o spremembi preventivnih ukrepov in ukrepov za zgodnjo podporo v primeru konfliktov in nadlegovanja med poslanci in akreditiranimi parlamentarnimi pomočniki ali drugim osebjem; |
| --- | --- |

38.

Zadeve, povezane z zaposlenimi

| 39. | zmanjšuje kadrovski načrt svojega generalnega sekretariata za leto 2019 za 59 delovnih mest (cilj zmanjšanja števila zaposlenih za 1 %) v skladu s sporazumom o splošnem proračunu Evropske unije za proračunsko leto 2016, ki ga je 14. novembra 2015 dosegel s Svetom in določa, da naj bi se ukrepi za vsakoletno zmanjšanje števila zaposlenih Parlamenta nadaljevali do leta 2019; |
| --- | --- |

39.

| 40. | meni, da je pomembno, da imajo institucije Unije v obdobju, ko bodo finančni in kadrovski viri, ki so jim na voljo, najverjetneje čedalje bolj omejeni, same možnost zaposlovati in obdržati najbolj sposobno osebje, da bodo kos kompleksnim izzivom v prihodnosti na način, ki bo upošteval načela oblikovanja proračuna na podlagi uspešnosti; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ugotavlja, da se bo Parlament do volilnih počitnic soočal z izjemnimi okoliščinami, saj se bo običajnim delovnim obremenitvam ob koncu zakonodajnega obdobja s kompleksnim svežnjem zakonodajnih predlogov o novem večletnem finančnem okviru pridružil še brexit, pa tudi vse večje število trialogov; meni, da bo treba tudi v prihodnje nujno zagotavljati ustrezno raven logističnih in kadrovskih virov, da bodo lahko Parlament in njegovi odbori opravljali svoje glavne dejavnosti; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva generalnega sekretarja, naj nadgradi obstoječe sporazume o sodelovanju med Parlamentom, Evropskim odborom regij ter Evropskim ekonomsko-socialnim odborom, za katere je Služba Evropskega parlamenta za raziskave pozitiven zgled; zahteva, naj se opredelijo področja, med njimi tudi storitve in varnost IT, na katerih bi bilo mogoče s pomočjo izkušenj Parlamenta in obeh organov ter ob upoštevanju težav pri upravljanju in razlik v obsegu povečati sinergije med upravnimi storitvami, da bi se tako pripravili pravični sporazumi o sodelovanju; poleg tega poziva generalnega sekretarja, naj pripravi študijo o morebitnih sinergijah – pri upravnih storitvah in službah –, ki bi jih bilo mogoče doseči z drugimi institucijami; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva k pripravi ocene o prihrankih za vsako od strani, doseženih zaradi medinstitucionalnega sporazuma o upravnem sodelovanju med Parlamentom, Evropskim odborom regij in Evropskim ekonomsko-socialnim odborom, tako na področjih, kjer obstajajo skupne službe, kot na področjih, kjer obstaja samo sodelovanje, ter o potencialnih prihrankih in koristih morebitnih prihodnjih sporazumov z drugimi institucijami in agencijami; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pozdravlja resolucijo Parlamenta o boju proti spolnemu nadlegovanju in zlorabam v EU (13); meni, da gre za pomemben korak k uspešnejšemu boju proti spolnemu nadlegovanju in vsem vrstam neprimernega vedenja v Uniji in njenih institucijah, tudi Parlamentu; poziva, naj se za uresničevanje zahtev iz resolucije namenijo zadostna sredstva; |
| --- | --- |

44.

Druga vprašanja

| 45. | je seznanjen z običajno prakso prerazporejanja neizkoriščenih sredstev ob koncu leta za tekoče nepremičninske projekte; na osnovi podatkov za leta 2014, 2015, 2016 in 2017 opozarja, da se prerazporeditev neizkoriščenih sredstev ob koncu leta sistematično izvaja v istih poglavjih in naslovih ter z nekaterimi izjemami celo v istih vrsticah; se zato sprašuje, ali se morda potrebe v teh poglavjih in vrsticah načrtno ocenijo previsoko, da se pridobijo sredstva za financiranje proračunske politike; |
| --- | --- |

45.

| 46. | se sprašuje, ali je res treba za vse parlamentarne pomočnike v pisarnah v Bruslju in Strasbourgu namestiti slušalke z mikrofonom in spletne kamere, čeprav jih večina niti ni zahtevala; zato izraža pomisleke glede stroškov, ki jih bo imela ta odločitev, in razlogov zanjo; poziva generalnega sekretarja, naj Odboru za proračun predstavi vse informacije o tej odločitvi; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ugotavlja, da so bile omejitve vstopa v gostinske prostore Parlamenta odpravljene 1. januarja 2017; se strinja s prakso, da lahko vsakdo, ki dela v poslopjih Parlamenta ali je tam na medinstitucionalnem sestanku, obeduje v menzah in restavracijah Parlamenta; vseeno ugotavlja, da sta samopostrežni restavraciji v stavbi ASP v Bruslju in stavbi LOW v Strasbourgu zelo obremenjeni zaradi vsakodnevne navzočnosti skupin obiskovalcev; zato poziva, naj se hitro znova uvede preverjanje na vhodih v ti dve menzi, in sicer ne za poslance in uradnike iz drugih institucij, temveč zato, da bi skupine obiskovalcev sistematično preusmerjali v restavracije, ki so jim namenjene; |
| --- | --- |

47.

| 48. | je seznanjen z dialogom, ki trenutno poteka med Parlamentom in nacionalnimi parlamenti; poudarja, da je treba preseči obstoječi okvir evropskih parlamentarnih tednov, da se v odnosih med Parlamentom in nacionalnimi parlamenti omogočijo trajne sinergije; poziva, naj se ta dialog okrepi za boljše razumevanje prispevka Parlamenta in Unije v državah članicah; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva, naj se posodobi Evropsko vozlišče za znanstvene medije, odobreno v proračunu za leto 2018, za sodelovanje s televizijskimi postajami, družbenimi mediji in drugimi partnerji za usposabljanje mladih novinarjev, zlasti v povezavi z znanstvenim in tehnološkim napredkom in novicami, ki temeljijo na dejstvih in so strokovno pregledane; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pozdravlja prizadevanja Parlamenta za spodbujanje trajnostne mobilnosti; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva Parlament, naj sprejme ekološko trajnostni pristop in poskrbi, da je večina vseh dejavnosti, ki se izvajajo v Parlamentu, prijaznih okolju; |
| --- | --- |

51.

| 52. | je seznanjen z ustanovitvijo delovne skupine za mobilnost, ki bi morala delovati vključujoče in imeti jasne naloge; poudarja, da mora Parlament spoštovati vso veljavno regionalno zakonodajo v krajih dela, tudi na področju mobilnosti; se zavzema za to, da se spodbuja uporaba direktnega vlaka med poslopji Parlamenta v Bruslju in letališčem; poziva odgovorne službe, naj ob upoštevanju tega dejstva znova ocenijo sestavo in velikost voznega parka Parlamenta; poziva predsedstvo, naj takoj sprejme program spodbud za uporabo koles za pot med domom in službo; je seznanjen, da druge institucije tak program že imajo, zlasti Evropski ekonomsko-socialni odbor; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva generalnega sekretarja in predsedstvo, naj v celotni upravi Parlamenta širita kulturo oblikovanja proračuna glede na uspešnost in pristop preudarnega upravljanja, da se spodbudi učinkovitost ter zmanjša število upravnih formalnosti in birokratskih postopkov v internem delu institucije; poudarja, da je rezultat preudarnega upravljanja nenehno izboljševanje delovnih postopkov na račun poenostavitev in z upoštevanjem izkušenj upravnega osebja; |
| --- | --- |

53.

o

o o

| 54. | sprejme načrt prihodkov in odhodkov za proračunsko leto 2019; |
| --- | --- |

54.

| 55. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo in načrt prihodkov in odhodkov posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

55.

---

(1)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

(2)  UL L 347, 20.12.2013, str. 884.

(3)  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

(4)  UL L 287, 29.10.2013, str. 15.

(5)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0114.

(6)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0408.

(7)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0458.

(8)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0172.

(9)  Sprejeta besedila predsedstva, PE 113.116/BUR./rev. XXVI/01-04-2009.

(10)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0498.

(11)  Direktiva 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o energetski učinkovitosti, spremembi direktiv 2009/125/ES in 2010/30/EU ter razveljavitvi direktiv 2004/8/ES in 2006/32/ES (UL L 315, 14.11.2012, str. 1).

(12)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0150.

(13)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0417.

---