# Uradni list C 394/2019

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 394 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6221. november 2019 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 394

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6221. november 2019

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2019/C 394/01 | Menjalni tečaji eura — 20. november 2019 | 1 |
| | INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC |
| 2019/C 394/02 | Uradno obvestilo v skladu s členom 114(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije – Odobritev ohranitve nacionalnih ukrepov, ki so strožji od določb harmonizacijskega ukrepa EU (
  1
  ) | 2 |
| 2019/C 394/03 | Uradno obvestilo v skladu s členom 114(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije – odobritev ohranitve nacionalnih ukrepov, ki so strožji od določb harmonizacijskega ukrepa EU (
  1
  ) | 5 |

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2019/C 394/01

Menjalni tečaji eura — 20. november 2019

1

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

2019/C 394/02

Uradno obvestilo v skladu s členom 114(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije – Odobritev ohranitve nacionalnih ukrepov, ki so strožji od določb harmonizacijskega ukrepa EU (
  1
  )

1

2

2019/C 394/03

Uradno obvestilo v skladu s členom 114(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije – odobritev ohranitve nacionalnih ukrepov, ki so strožji od določb harmonizacijskega ukrepa EU (
  1
  )

1

5

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2019/C 394/04 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9598 – Allianz/T&R) Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 8 |
| 2019/C 394/05 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9620 – Bridgepoint/Vermaat) Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 10 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2019/C 394/06 | Objava vloge za spremembo specifikacije za ime v vinskem sektorju v skladu s členom 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta | 11 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2019/C 394/04

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9598 – Allianz/T&R) Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

8

2019/C 394/05

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9620 – Bridgepoint/Vermaat) Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

10

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2019/C 394/06

Objava vloge za spremembo specifikacije za ime v vinskem sektorju v skladu s členom 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

11

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 21.11.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 394/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 394/1

---

Menjalni tečaji eura (1)

20. november 2019

(2019/C 394/01)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,1059 |
| JPY | japonski jen | 119,96 |
| DKK | danska krona | 7,4731 |
| GBP | funt šterling | 0,85715 |
| SEK | švedska krona | 10,6935 |
| CHF | švicarski frank | 1,0977 |
| ISK | islandska krona | 135,90 |
| NOK | norveška krona | 10,1455 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,541 |
| HUF | madžarski forint | 333,41 |
| PLN | poljski zlot | 4,2932 |
| RON | romunski leu | 4,7803 |
| TRY | turška lira | 6,3003 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6227 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4711 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,6549 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7222 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5059 |
| KRW | južnokorejski won | 1 294,49 |
| ZAR | južnoafriški rand | 16,3671 |
| CNY | kitajski juan | 7,7786 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,4395 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 602,04 |
| MYR | malezijski ringit | 4,6066 |
| PHP | filipinski peso | 56,279 |
| RUB | ruski rubelj | 70,7748 |
| THB | tajski bat | 33,382 |
| BRL | brazilski real | 4,6409 |
| MXN | mehiški peso | 21,4802 |
| INR | indijska rupija | 79,4230 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,1059

JPY

japonski jen

119,96

DKK

danska krona

7,4731

GBP

funt šterling

0,85715

SEK

švedska krona

10,6935

CHF

švicarski frank

1,0977

ISK

islandska krona

135,90

NOK

norveška krona

10,1455

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,541

HUF

madžarski forint

333,41

PLN

poljski zlot

4,2932

RON

romunski leu

4,7803

TRY

turška lira

6,3003

AUD

avstralski dolar

1,6227

CAD

kanadski dolar

1,4711

HKD

hongkonški dolar

8,6549

NZD

novozelandski dolar

1,7222

SGD

singapurski dolar

1,5059

KRW

južnokorejski won

1 294,49

ZAR

južnoafriški rand

16,3671

CNY

kitajski juan

7,7786

HRK

hrvaška kuna

7,4395

IDR

indonezijska rupija

15 602,04

MYR

malezijski ringit

4,6066

PHP

filipinski peso

56,279

RUB

ruski rubelj

70,7748

THB

tajski bat

33,382

BRL

brazilski real

4,6409

MXN

mehiški peso

21,4802

INR

indijska rupija

79,4230

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

| 21.11.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 394/2 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 394/2

---

Uradno obvestilo v skladu s členom 114(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije – Odobritev ohranitve nacionalnih ukrepov, ki so strožji od določb harmonizacijskega ukrepa EU

(Besedilo velja za EGP)

(2019/C 394/02)

1.

Slovaška je z dopisom z dne 7. avgusta 2019, ki ga je Komisija prejela 9. avgusta 2019, Komisijo obvestila o svoji želji po ohranitvi odstopajoče nacionalne določbe o vsebnosti kadmija v fosfatnih gnojilih. Zadevna nacionalna določba (točka 1 Priloge 3 k odloku slovaškega ministrstva za kmetijstvo št. 577/2005 o določitvi vrst gnojil, sestave, pakiranja in označevanja gnojil, analitskih metod za testiranje gnojil, elementov tveganja in njihovih mejnih vrednosti za posamezne skupine gnojil, dovoljenih odstopanj in omejitev za kmetijska gnojila za namene Zakona št. 136/2000 o gnojilih) določa mejno vrednost 20 mg/kg fosforjevega pentoksida za kadmij v gnojilih z vsebnostjo fosforja več kot 5 % fosforjevega pentoksida. Ta mejna vrednost bi se razlikovala od točke 3(a)(ii) v funkcijski kategoriji sredstev (FKC) 1(B) in točke 2(a)(ii) v FKC 1(C)(I) v delu II Priloge I k Uredbi (EU) 2019/1009 Evropskega parlamenta in Sveta (1).

2.

Uporaba harmonizacijskih pravil, določenih na ravni EU, ni obvezna. To pomeni, da lahko proizvajalec izbira med:

| (1) | trženjem proizvodov v skladu s harmonizacijskimi pravili, določenimi na ravni EU; v takem primeru se ti proizvodi imenujejo „harmonizirani proizvodi“ in se prosto gibljejo na enotnem trgu; ali |
| --- | --- |

(1)

trženjem proizvodov v skladu s harmonizacijskimi pravili, določenimi na ravni EU; v takem primeru se ti proizvodi imenujejo „harmonizirani proizvodi“ in se prosto gibljejo na enotnem trgu; ali

| (2) | trženjem proizvodov v skladu z nacionalnimi določbami, ki se uporabljajo v državi članici; ti proizvodi se imenujejo „neharmonizirani proizvodi“ in se lahko tržijo v drugi državi članici EU na podlagi členov 34 do 36 Pogodbe o delovanju EU (PDEU) ter Uredbe (ES) št. 764/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (4). |
| --- | --- |

(2)

trženjem proizvodov v skladu z nacionalnimi določbami, ki se uporabljajo v državi članici; ti proizvodi se imenujejo „neharmonizirani proizvodi“ in se lahko tržijo v drugi državi članici EU na podlagi členov 34 do 36 Pogodbe o delovanju EU (PDEU) ter Uredbe (ES) št. 764/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (4).

Na podlagi Uredbe (ES) št. 2003/2003 se lahko gnojilo, ki ustreza vrsti gnojila s seznama v Prilogi I k Uredbi in izpolnjuje pogoje iz navedene uredbe, označi kot „gnojilo ES“ (harmonizirani proizvodi). V Prilogi I k Uredbi so naštete različne vrste gnojil, od katerih imajo nekatera vsebnost fosforja več kot 5 % fosforjevega pentoksida.

Uredba (ES) št. 2003/2003 ne določa mejne vrednosti za onesnaževala v gnojilih ES (harmonizirani proizvodi). Določa obveznost držav članic, da ne prepovejo, omejijo ali zadržijo dajanja „gnojil ES“, ki so skladna z določbami Uredbe, na trg, vključno na podlagi sestave, kot je vsebnost onesnaževal. Vendar lahko nacionalna zakonodaja držav članic določi obvezne mejne vrednosti za onesnaževala, ki se uporabljajo za neharmonizirane proizvode.

Uredba (EU) 2019/1009 določa harmonizacijska pravila za sredstva za gnojenje EU, ki vključujejo več kategorij proizvodov, kot jih vsebuje omejevalni seznam iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 2003/2003. Prvič na ravni EU določa mejne vrednosti onesnaževal v harmoniziranih proizvodih.

Uredba se nanaša na „fosfatna gnojila“, ki so anorganska gnojila z makrohranili ali organsko-mineralna gnojila z vsebnostjo fosforja vsaj 5 masnih odstotkov fosforjevega pentoksida. Določena mejna vrednost za kadmij v fosfatnih gnojilih je 60 mg/kg fosforjevega pentoksida.

Države članice podobno, kot je določeno z Uredbo (ES) št. 2003/2003, ne smejo ovirati omogočanja dostopnosti sredstev za gnojenje EU, skladnih z zahtevami, na trgu zaradi vsebnosti onesnaževal. Vendar lahko ohranijo ali uvedejo kakršne koli mejne vrednosti, ki se štejejo za ustrezne za onesnaževala v neharmoniziranih proizvodih.

3.

Slovaška je v dopisu z dne 27. septembra 2019 pojasnila, da je z letom 2005 v nacionalno zakonodajo uvedla mejno vrednost 20 mg/kg fosforjevega pentoksida za fosforna gnojila, sestavljena gnojila in gnojila, ki vsebujejo tudi elemente v sledeh. Ta mejna vrednost se ne uporablja za gnojila ES (harmonizirani proizvodi). Slovaška je potrdila, da namerava ohraniti to določbo, ki odstopa od mejne vrednosti, določene za kadmij v fosfatnih gnojilih, tako v anorganskih gnojilih z makrohranili kot organsko-mineralnih gnojilih.

4.

Velika večina fosfatnih gnojil na slovaškem trgu so gnojila ES (harmonizirani proizvodi). Kljub temu ima večina gnojil na trgu vsebnost kadmija pod mejo 20 mg/kg fosforjevega pentoksida. Ker 95 % uvoženih gnojil že upošteva mejno vrednost 60 mg/kg fosforjevega pentoksida, določeno z Uredbo (EU) 2019/1009, je Slovaška zaskrbljena, da se vzorec uvoza v prihodnosti ne bo spremenil ter da bo prišlo do nadaljnjega kopičenja kadmija v tleh in posledično njegovega prenosa v prehransko verigo. Poudarja tudi, da na Slovaškem ni nobenega nacionalnega proizvajalca tovrstnih gnojil, zato nacionalni ukrep nima protekcionističnega namena.

5.

Leta 2016 je sprejela predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi pravil o dostopnosti na trgu gnojilnih proizvodov z oznako CE (5). Komisija je predlagala določitev mejne vrednosti 60 mg/kg fosforjevega pentoksida za fosfatna gnojila in postopno zmanjšanje te mejne vrednosti na do 20 mg/kg fosforjevega pentoksida v 12 letih po začetku uporabe nove uredbe.

Po intenzivnih pogajanjih med Evropskim parlamentom in Svetom je bila z Uredbo (EU) 2019/1009, sprejeto na podlagi tega predloga, določena mejna vrednost 60 mg/kg fosforjevega pentoksida, ki se bo uporabljala od 16. julija 2022. Poleg tega mora Evropska komisija do 16. julija 2026 ponovno pregledati mejne vrednosti za vsebnost kadmija v fosfatnih gnojilih, da bi ocenila možnost znižanja teh mejnih vrednosti na nižjo ustrezno raven. Komisija mora upoštevati okoljske dejavnike, zlasti talne in podnebne pogoje, dejavnike v zvezi z zdravjem ter družbeno-gospodarske dejavnike, vključno s pomisleki glede zanesljivosti oskrbe.

6.

Komisija bo uradno obvestilo Slovaške obravnavala v skladu s členom 114(4) in (6) PDEU. Člen 114(4) določa, da kadar želi država članica po sprejetju harmonizacijskega ukrepa EU ohraniti strožje nacionalne določbe zaradi pomembnih potreb iz člena 36 PDEU ali določbe, ki zadevajo varstvo okolja ali delovnega okolja, o tem uradno obvesti Komisijo in navede razloge za njihovo ohranitev. Komisija ima po uradnem obvestilu o določbi Slovaške na voljo šest mesecev, da to določbo sprejme ali zavrne. V tem obdobju Komisija preveri, ali se lahko določba Slovaške šteje za ukrep, ki je obstajal pred harmonizacijo in odstopa od harmonizacijskih pravil. Če je tako, Komisija preveri, ali je ohranitev določbe Slovaške utemeljena na podlagi pomembnih potreb iz člena 36 PDEU ali varstva okolja, ter preveri, da ni sredstvo samovoljne diskriminacije ali prikrite omejitve trgovine ter ne ustvarja nepotrebnih in nesorazmernih ovir za delovanje notranjega trga.

7.

Vsaka stran, ki želi predložiti pripombe o tem uradnem obvestilu, jih mora Komisiji poslati na spodnji kontaktni naslov v 30 dneh od objave tega obvestila. Pripombe, predložene po tem roku, ne bodo upoštevane.

8.

| Evropska komisija |
| --- |
| Generalni direktorat za notranji trg, industrijo, podjetništvo ter mala in srednja podjetja |
| GD GROW – Enota D2 Kemikalije |
| Tel. +32 22950708 |

Evropska komisija

Generalni direktorat za notranji trg, industrijo, podjetništvo ter mala in srednja podjetja

GD GROW – Enota D2 Kemikalije

Tel. +32 22950708

E-naslov: grow-fertilising-products@ec.europa.eu

---

(1)  Uredba (EU) 2019/1009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o določitvi pravil o omogočanju dostopnosti sredstev za gnojenje EU na trgu, spremembi uredb (ES) št. 1069/2009 in (ES) št. 1107/2009 ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2003/2003 (UL L 170, 25.6.2019, str. 1).

1

(2)  Direktiva Sveta 76/116/EGS z dne 18. decembra 1975 o približevanju zakonodaj držav članic v zvezi z gnojili (UL L 24, 30.1.1976, str. 21) in Direktiva Sveta 80/876/EGS z dne 15. julija 1980 o približevanju zakonodaj držav članic v zvezi z enojnimi gnojili iz amonijevega nitrata z visoko vsebnostjo dušika (UL L 250, 23.9.1980, str. 7).

2

(3)  Uredba (ES) št. 2003/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o gnojilih (UL L 304, 21.11.2003, str. 1).

3

(4)  Uredba (ES) št. 764/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o določitvi postopkov za uporabo nekaterih nacionalnih tehničnih pravil za proizvode, ki se zakonito tržijo v drugi državi članici, in o razveljavitvi Odločbe št. 3052/95/ES (UL L 218, 13.8.2008, str. 21).

4

(5)  COM(2016) 157 final – 2016/84 (COD).

5

---

| 21.11.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 394/5 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 394/5

---

Uradno obvestilo v skladu s členom 114(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije – odobritev ohranitve nacionalnih ukrepov, ki so strožji od določb harmonizacijskega ukrepa EU

(Besedilo velja za EGP)

(2019/C 394/03)

1.

Madžarska je z dopisom z dne 17. julija 2019, ki ga je Komisija prejela 19. julija 2019, Komisijo obvestila o svoji želji po ohranitvi odstopajoče nacionalne določbe o vsebnosti kadmija v fosfatnih gnojilih. Zadevna nacionalna določba (točka 1.2 Priloge 3 k Odloku ministra za kmetijstvo in razvoj podeželja št. 36/2006 z dne 18. maja 2006 o odobritvi, skladiščenju, trženju in uporabi sredstev za gnojenje) določa mejno vrednost 20 mg/kg fosforjevega pentoksida za kadmij v gnojilih z vsebnostjo fosforja več kot 5 % fosforjevega pentoksida. Ta mejna vrednost bi se razlikovala od točke 3(a)(ii) v funkcijski kategoriji sredstev (FKC) 1(B) in točke 2(a)(ii) v FKC 1(C)(I) v delu II Priloge I k Uredbi (EU) 2019/1009 Evropskega parlamenta in Sveta (1).

2.

Uporaba harmonizacijskih pravil, določenih na ravni EU, ni obvezna. To pomeni, da lahko proizvajalec izbira med:

| (1) | trženjem proizvodov v skladu s harmonizacijskimi pravili, določenimi na ravni EU; v takem primeru se ti proizvodi imenujejo „harmonizirani proizvodi“ in se prosto gibljejo na enotnem trgu; ali |
| --- | --- |

(1)

trženjem proizvodov v skladu s harmonizacijskimi pravili, določenimi na ravni EU; v takem primeru se ti proizvodi imenujejo „harmonizirani proizvodi“ in se prosto gibljejo na enotnem trgu; ali

| (2) | trženjem proizvodov v skladu z nacionalnimi določbami, ki se uporabljajo v državi članici; ti proizvodi se imenujejo „neharmonizirani proizvodi“ in se lahko tržijo v drugi državi članici EU na podlagi členov 34 do 36 Pogodbe o delovanju EU (PDEU) ter Uredbe (ES) št. 764/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (4). |
| --- | --- |

(2)

trženjem proizvodov v skladu z nacionalnimi določbami, ki se uporabljajo v državi članici; ti proizvodi se imenujejo „neharmonizirani proizvodi“ in se lahko tržijo v drugi državi članici EU na podlagi členov 34 do 36 Pogodbe o delovanju EU (PDEU) ter Uredbe (ES) št. 764/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (4).

Na podlagi Uredbe (ES) št. 2003/2003 se lahko gnojilo, ki ustreza vrsti gnojila s seznama v Prilogi I k Uredbi in izpolnjuje pogoje iz navedene uredbe, označi kot „gnojilo ES“ (harmonizirani proizvodi). V Prilogi I k Uredbi so naštete različne vrste gnojil, od katerih imajo nekatera vsebnost fosforja več kot 5 % fosforjevega pentoksida.

Uredba (ES) št. 2003/2003 ne določa mejne vrednosti za onesnaževala v gnojilih ES (harmonizirani proizvodi). Določa obveznost držav članic, da ne prepovejo, omejijo ali zadržijo dajanja „gnojil ES“, ki so skladna z določbami Uredbe, na trg, vključno na podlagi sestave, kot je vsebnost onesnaževal. Vendar lahko nacionalna zakonodaja držav članic določi obvezne mejne vrednosti za onesnaževala, ki se uporabljajo za neharmonizirane proizvode.

Uredba (EU) 2019/1009 določa harmonizacijska pravila za sredstva za gnojenje EU, ki vključujejo več kategorij proizvodov kot omejevalni seznam iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 2003/2003. Prvič na ravni EU določa mejne vrednosti onesnaževal v harmoniziranih proizvodih.

Uredba se nanaša na „fosfatna gnojila“, ki so anorganska gnojila z makrohranili ali organsko-mineralna gnojila z vsebnostjo fosforja vsaj 5 masnih odstotkov fosforjevega pentoksida. Določena mejna vrednost za kadmij v fosfatnih gnojilih je 60 mg/kg fosforjevega pentoksida.

Države članice podobno, kot je določeno z Uredbo (ES) št. 2003/2003, ne smejo ovirati omogočanja dostopnosti sredstev za gnojenje EU, skladnih z zahtevami, na trgu zaradi vsebnosti onesnaževal. Vendar lahko ohranijo ali uvedejo kakršne koli mejne vrednosti, ki se štejejo za ustrezne za onesnaževala v neharmoniziranih proizvodih.

3.

Madžarska je mejno vrednost za kadmij v gnojilih uvedla leta 2001. Po pristopu k EU leta 2004 je spremenila nacionalno zakonodajo, tako da se mejna vrednost 20 mg/kg fosforjevega pentoksida ne uporablja za gnojila ES, ampak samo za neharmonizirane proizvode. Madžarska je v dopisu, prejetem 27. septembra 2019, potrdila, da se nacionalni ukrep uporablja za anorganska gnojila iste vrste, kot so gnojila iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 2003/2003, če niso gnojila ES (neharmonizirani proizvodi).

4.

Velika večina fosfatnih gnojil na madžarskem trgu so gnojila ES (harmonizirani proizvodi). Kljub temu ima večina gnojil na trgu vsebnost kadmija pod mejo 20 mg/kg fosforjevega pentoksida. Madžarska ocenjuje, da bo z uvedbo mejne vrednosti 60 mg/kg fosforjevega pentoksida za vsebnost kadmija v fosfatnih gnojilih temu kvalitativnemu merilu neizogibno dan manjši poudarek, kar bo povzročilo znatno povečanje trženja proizvodov z vsebnostjo kadmija nad 20 mg/kg fosforjevega pentoksida.

5.

Leta 2016 je sprejela predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi pravil o dostopnosti na trgu gnojilnih proizvodov z oznako CE (5). Komisija je predlagala določitev mejne vrednosti 60 mg/kg fosforjevega pentoksida za fosfatna gnojila in postopno zmanjšanje te mejne vrednosti na do 20 mg/kg fosforjevega pentoksida v 12 letih po začetku uporabe nove uredbe.

Po intenzivnih pogajanjih med Evropskim parlamentom in Svetom je bila z Uredbo (EU) 2019/1009, sprejeto na podlagi tega predloga, določena mejna vrednost 60 mg/kg fosforjevega pentoksida, ki se bo uporabljala od 16. julija 2022. Poleg tega mora Evropska komisija do 16. julija 2026 ponovno pregledati mejne vrednosti za vsebnost kadmija v fosfatnih gnojilih, da bi ocenila možnost znižanja teh mejnih vrednosti na nižjo ustrezno raven. Komisija mora upoštevati okoljske dejavnike, zlasti talne in podnebne pogoje, dejavnike v zvezi z zdravjem ter družbeno-gospodarske dejavnike, vključno s pomisleki glede zanesljivosti oskrbe.

6.

Komisija bo uradno obvestilo Madžarske obravnavala v skladu s členom 114(4) in (6) PDEU. Člen 114(4) določa, da kadar želi država članica po sprejetju harmonizacijskega ukrepa EU ohraniti strožje nacionalne določbe zaradi pomembnih potreb iz člena 36 PDEU ali določbe, ki zadevajo varstvo okolja ali delovnega okolja, o tem uradno obvesti Komisijo in navede razloge za njihovo ohranitev. Komisija ima po uradnem obvestilu o določbi Madžarske na voljo šest mesecev, da to določbo sprejme ali zavrne. V tem obdobju Komisija preveri, ali se lahko določba Madžarske šteje za ukrep, ki je obstajal pred harmonizacijo in odstopa od harmonizacijskih pravil. Če je tako, Komisija preveri, ali je ohranitev določbe Madžarske utemeljena na podlagi pomembnih potreb iz člena 36 PDEU ali varstva okolja, ter preveri, da ni sredstvo samovoljne diskriminacije ali prikrite omejitve trgovine ter ne ustvarja nepotrebnih in nesorazmernih ovir za delovanje notranjega trga.

7.

Vsaka stran, ki želi predložiti pripombe o tem uradnem obvestilu, jih mora Komisiji poslati v 30 dneh od objave tega obvestila. Pripombe, predložene po tem roku, ne bodo upoštevane.

8.

| Evropska komisija |
| --- |
| Generalni direktorat za notranji trg, industrijo, podjetništvo ter mala in srednja podjetja |
| GD GROW – Enota D2 Kemikalije |
| Tel. +32 22950708 |
| E-naslov: grow-fertilising-products@ec.europa.eu |

Evropska komisija

Generalni direktorat za notranji trg, industrijo, podjetništvo ter mala in srednja podjetja

GD GROW – Enota D2 Kemikalije

Tel. +32 22950708

E-naslov: grow-fertilising-products@ec.europa.eu

---

(1)  Uredba (EU) 2019/1009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o določitvi pravil o omogočanju dostopnosti sredstev za gnojenje EU na trgu, spremembi uredb (ES) št. 1069/2009 in (ES) št. 1107/2009 ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2003/2003 (UL L 170, 25.6.2019, str. 1).

1

(2)  Direktiva Sveta 76/116/EGS z dne 18. decembra 1975 o približevanju zakonodaj držav članic v zvezi z gnojili (UL L 24, 30.1.1976, str. 21) in Direktiva Sveta 80/876/EGS z dne 15. julija 1980 o približevanju zakonodaj držav članic v zvezi z enojnimi gnojili iz amonijevega nitrata z visoko vsebnostjo dušika (UL L 250, 23.9.1980, str. 7).

2

(3)  Uredba (ES) št. 2003/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o gnojilih (UL L 304, 21.11.2003, str. 1).

3

(4)  Uredba (ES) št. 764/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o določitvi postopkov za uporabo nekaterih nacionalnih tehničnih pravil za proizvode, ki se zakonito tržijo v drugi državi članici, in o razveljavitvi Odločbe št. 3052/95/ES (UL L 218, 13.8.2008, str. 21).

4

(5)  COM(2016) 157 final – 2016/84 (COD).

5

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 21.11.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 394/8 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 394/8

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.9598 – Allianz/T&R)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2019/C 394/04)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednji podjetji:

| — | Allianz Capital Partners GmbH (v nadaljnjem besedilu: ACP, Nemčija), ki pripada skupini Allianz SE (Nemčija), |
| --- | --- |

—

Allianz Capital Partners GmbH (v nadaljnjem besedilu: ACP, Nemčija), ki pripada skupini Allianz SE (Nemčija),

| — | Autobahn Tank & Rast Gruppe GmbH & Co KG (v nadaljnjem besedilu: T&R, Nemčija). |
| --- | --- |

—

Autobahn Tank & Rast Gruppe GmbH & Co KG (v nadaljnjem besedilu: T&R, Nemčija).

Podjetje Allianz SE pridobi v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah izključni nadzor nad celotnim podjetjem T&R. Koncentracija se izvede z nakupom delnic.

2.

| — | ACP je odvisno podjetje v popolni lasti podjetja Allianz SE, ki je končna nadrejena družba skupine Allianz Group. Skupina Allianz Group ponuja celovit spekter produktov in storitev na področju zavarovalništva in upravljanja sredstev zasebnim in poslovnim strankam v več kot 70 državah, |
| --- | --- |

—

ACP je odvisno podjetje v popolni lasti podjetja Allianz SE, ki je končna nadrejena družba skupine Allianz Group. Skupina Allianz Group ponuja celovit spekter produktov in storitev na področju zavarovalništva in upravljanja sredstev zasebnim in poslovnim strankam v več kot 70 državah,

| — | T&R je ponudnik gostinskih storitev, maloprodajnega blaga, hotelskih nastanitev in goriva na nemških avtocestah. |
| --- | --- |

—

T&R je ponudnik gostinskih storitev, maloprodajnega blaga, hotelskih nastanitev in goriva na nemških avtocestah.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.9598 – Allianz/T&R

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

| Poštni naslov: |
| --- |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Poštni naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

| 21.11.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 394/10 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 394/10

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.9620 – Bridgepoint/Vermaat)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2019/C 394/05)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednji podjetji:

| — | Bridgepoint Group Limited („Bridgepoint“, Združeno kraljestvo), |
| --- | --- |

—

Bridgepoint Group Limited („Bridgepoint“, Združeno kraljestvo),

| — | Vermaat Groep B.V. („Vermaat“, Nizozemska). |
| --- | --- |

—

Vermaat Groep B.V. („Vermaat“, Nizozemska).

Podjetje Bridgepoint pridobi v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah izključni nadzor nad celotnim podjetjem Vermaat.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic.

2.

| — | za Bridgepoint: skupina zasebnega kapitala, ki je v neodvisni lasti in se osredotoča na naložbe v uveljavljena evropska srednje velika podjetja v mnogih sektorjih, vključno s potrošniškimi izdelki in maloprodajo, poslovnimi storitvami, industrijo, finančnimi storitvami, zdravstvenim varstvom, mediji in tehnologijo, |
| --- | --- |

—

za Bridgepoint: skupina zasebnega kapitala, ki je v neodvisni lasti in se osredotoča na naložbe v uveljavljena evropska srednje velika podjetja v mnogih sektorjih, vključno s potrošniškimi izdelki in maloprodajo, poslovnimi storitvami, industrijo, finančnimi storitvami, zdravstvenim varstvom, mediji in tehnologijo,

| — | za Vermaat: zagotavlja zunanje storitve priprave in dostave hrane za različne sektorje, med drugim za podjetja, ustanove za prostočasne dejavnosti, bolnišnice in potovalna vozlišča. Storitve ponuja na več kot 350 prodajnih mestih, kjer so na voljo hrana in pijače, vključno z restavracijami, kavarnami, menzami in manjšimi trgovinami z mešanim blagom na Nizozemskem ter v manjši meri v Nemčiji in Belgiji. |
| --- | --- |

—

za Vermaat: zagotavlja zunanje storitve priprave in dostave hrane za različne sektorje, med drugim za podjetja, ustanove za prostočasne dejavnosti, bolnišnice in potovalna vozlišča. Storitve ponuja na več kot 350 prodajnih mestih, kjer so na voljo hrana in pijače, vključno z restavracijami, kavarnami, menzami in manjšimi trgovinami z mešanim blagom na Nizozemskem ter v manjši meri v Nemčiji in Belgiji.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.9620 – Bridgepoint/Vermaat

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

| Poštni naslov: |
| --- |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Poštni naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 21.11.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 394/11 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 394/11

---

Objava vloge za spremembo specifikacije za ime v vinskem sektorju v skladu s členom 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

(2019/C 394/06)

V skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo v dveh mesecih od dneva te objave.

ZAHTEVEK ZA SPREMEMBO SPECIFIKACIJE PROIZVODA

„DEALU MARE“

PDO-RO-A1079 – AM01

Datum vložitve vloge: 3. 8. 2017

1.   Predpisi, ki se uporabijo za spremembo

Člen 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 – sprememba, ki ni manjša

2.   Opis spremembe in razlogi zanjo

2.1   Spremenjen je bil donos nekaterih vinskih sort.

Nekatere vinske sorte, zajete v specifikacijo, lahko imajo večje donose za to kontrolirano označbo porekla, zato je treba donose spremeniti, tako da se povečajo za sorte crâmpoșie selecționată, cegru de drăgășani in pinot gris.

Spremenjena sta oddelek „Največji donosi“ enotnega dokumenta in poglavje IV specifikacije, ki se nanaša na vinogradništvo in vinarstvo.

2.2   Spremenjeno je razmejeno območje proizvodnje, in sicer sta vanj vključeni dve občini s pripadajočimi vasmi.

Občini Apostolache in Iordăcheanu v okrožju Prahova ter njune vasi Iordăcheanu, Mocești in Plavia imajo podobne značilnosti podnebja in tal kot preostali del območja, zato jih je treba vključiti v geografsko območje označbe porekla. Ti občini sta nastali z upravno prerazdelitvijo na ravni okrožja, na njunem ozemlju pa ležijo vinogradi v posesti lastnikov (ki so od komunističnega režima ponovno pridobili lastništvo).

Spremenjena sta oddelek „Razmejeno geografsko območje“ enotnega dokumenta in poglavje III(3) specifikacije, ki se nanaša na razmejeno območje proizvodnje.

2.3   Dopolnitev povezave z geografskim območjem

Spremenjena sta poglavje II specifikacije in oddelek „Povezava z geografskim območjem“ enotnega dokumenta, da se opišejo človeški dejavniki, pomembni za povezavo, ter se tako dopolnijo navedene informacije in utemelji uporaba označbe porekla.

V specifikacijo in enotni dokument so dodane podrobnosti o kakovosti in značilnostih proizvoda za vsako od kategorij belih, rosé in rdečih vin, da se te informacije dopolnijo in se utemelji uporaba označbe porekla.

Besedilo vzročne zveze v specifikaciji in enotnem dokumentu je preoblikovano tako, da predstavljene podrobnosti opisujejo vzročno zvezo med posameznimi naravnimi danostmi razmejenega območja ter značilnostmi belih, rosé in rdečih vin.

2.4   Predstavitev organoleptičnih značilnosti vin za posamezno kategorijo belih, rosé in rdečih vin

Zaradi jasnosti in objektivnosti je treba podrobno opisati organoleptične značilnosti vin za posamezno kategorijo vina: belo vino, vino rosé in rdeče vino.

Spremenjena sta oddelek „Opis vina“ enotnega dokumenta in poglavje IX(b) specifikacije.

2.5   Predstavitev analitskih značilnosti vin za posamezno kategorijo belih, rosé in rdečih vin v skladu z zakonodajo

Zaradi jasnosti je treba podrobno opisati analitske značilnosti vin za posamezno kategorijo belih, rosé in rdečih vin, ki morajo biti v skladu z veljavno zakonodajo.

Spremenjena sta oddelek „Opis vina“ enotnega dokumenta in poglavje IX(a) specifikacije.

2.6   Podroben opis pogojev trženja

Za namene trženja se vino prevaža v skladu z veljavnimi določbami, pri čemer se ustrezno upoštevajo določbe o sestavi posameznih dokumentov.

Vino, ki se dobavi neustekleničeno, se prijavi lokalnemu inšpektoratu, spremni dokumentaciji za to vino pa se priloži spričevalo, ki potrjuje pravico do trženja vina.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime proizvoda

Dealu Mare

2.   Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vina

Analitske in organoleptične lastnosti – bela vina

Kar zadeva vonj, imajo vina arome eksotičnega sadja, hrušk, cvetlične note cvetov trte, pokošenega sena, jasmina, akacijevega cvetja, barva je običajno v odtenkih rumene, citronasto rumene in slamnato rumene z zelenkastimi odsevi.

Vina so sveža, sadna in rahlo mineralna, kar je posledica tal v vzhodnem delu masiva Dealu Mare, ki jih sestavljajo sarmatski apnenec, glina in peščenjak, tako da so idealna za pinot gris in riesling. Imajo note marelic, citrusov, eksotičnega sadja ali nežnih začimb.

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida je pri vinih iz občine Valea Călugărească samo 350,00 mg/l.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | 15,00 |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 11 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 18 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 250 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

15,00

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

11

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

18

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

250

Analitske in organoleptične lastnosti – vina rosé

Vina rosé imajo arome eksotičnega sadja in citrusov, okus je svež, poživljajoč in živahen z dobro vsebnostjo kislin, uravnotežen in s sadnim pookusom, barva pa je bledo breskovo rožnata do rahlo rožnato oranžna.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | 15,00 |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 11 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 18 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 250 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

15,00

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

11

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

18

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

250

Analitske in organoleptične lastnosti – rdeča vina

Za rdeča vina so značilni prefinjenost, blagi tanini, žametnost in intenzivnost barve.

Ta vina imajo nežne arome zrelega rdečega sadja, sliv in črnih gozdnih sadežev, včasih tudi cimeta in sladkih mandljev. Okus je bogat, polnega telesa in harmoničen, z lepo povezano vsebnostjo kislin in taninov ter značilnimi aromami, barva je granatno rdeča ali temno rdeča z različnimi odtenki rubinasto rdeče;

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | 15,00 |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 11 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 20 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 200 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

15,00

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

11

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

20

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

200

5.   ENOLOŠKI POSTOPKI

(a)   Osnovni enološki postopki

DOVOLJENI POSTOPKI

Pridelovalne prakse

| — | gostota zasaditve: najmanj 3 000 trsov/ha ali najmanj 75 % rodnih trsov glede na načrtovano gostoto, |
| --- | --- |

—

gostota zasaditve: najmanj 3 000 trsov/ha ali najmanj 75 % rodnih trsov glede na načrtovano gostoto,

| — | nasadi, namenjeni za proizvodnjo vin z zaščiteno označbo porekla, morajo imeti vsaj 85‐odstotno sortno čistost; podlage drugih sort v teh nasadih lahko izhajajo izključno iz sort rodu Vitis vinifera. Grozdje takih sort je treba ob trgatvi ločiti od grozdja sorte, ki se uporabi za proizvodnjo vina z označbo porekla. |
| --- | --- |

—

nasadi, namenjeni za proizvodnjo vin z zaščiteno označbo porekla, morajo imeti vsaj 85‐odstotno sortno čistost; podlage drugih sort v teh nasadih lahko izhajajo izključno iz sort rodu Vitis vinifera. Grozdje takih sort je treba ob trgatvi ločiti od grozdja sorte, ki se uporabi za proizvodnjo vina z označbo porekla.

(b)   Največji donosi

Glede na vsebnost sladkorja ob trgatvi (cules la înnobilarea boabelor„CIB“ (trgatev oplemenitenih jagod))

10 000 kilogramov grozdja na hektar

Glede na vsebnost sladkorja ob trgatvi (cules târziu„CT“ (pozna trgatev))

12 000 kilogramov grozdja na hektar

Glede na vsebnost sladkorja ob trgatvi (cules la maturitate deplină„CMD“ (zrela trgatev))

14 000 kilogramov grozdja na hektar

Za vina z najmanj 240 g/l sladkorjev ob trgatvi (cules la înnobilarea boabelor„CIB“ (trgatev oplemenitenih jagod)).

65 hektolitrov na hektar

Za vina z najmanj 220 g/l sladkorjev ob trgatvi (cules târziu„CT“ (pozna trgatev)).

78 hektolitrov na hektar

Za vina z najmanj 187 g/l sladkorjev ob trgatvi (cules la maturitate deplină„CMD“ (zrela trgatev))

91 hektolitrov na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Okrožje Prahova

| 1. | Podoznačba porekla „DEALU MARE-BOLDEŞTI“






  — | Boldești-Scăieni – pripadajoči kraj Seciu; – občina Bucov – vasi Pleașa in Bucov; – občina Plopu – vasi Gâlmeia in Plopu. |
| --- | --- | --- |

1.

Podoznačba porekla „DEALU MARE-BOLDEŞTI“

—

Boldești-Scăieni – pripadajoči kraj Seciu; – občina Bucov – vasi Pleașa in Bucov; – občina Plopu – vasi Gâlmeia in Plopu.

Podoznačbi porekla „DEALU MARE-BOLDEŞTI“ je lahko dodana ena od naslednjih označb posameznega vinorodnega kraja: SECIU, DEALU FRUMOS, VALEA CORBULUI.

| 2. | Podoznačba porekla „DEALU MARE-VALEA CĂLUGĂREASCĂ“






  — | občina Valea Călugărească – vasi Valea Călugărească, Valea Largă, Valea Nicovani, Valea Poienii, Valea Mantei, Valea Popii, Valea Ursoi, Vârfurile, Schiau, Răchieri in Valea Săracă, |
| --- | --- | --- |

2.

Podoznačba porekla „DEALU MARE-VALEA CĂLUGĂREASCĂ“

—

občina Valea Călugărească – vasi Valea Călugărească, Valea Largă, Valea Nicovani, Valea Poienii, Valea Mantei, Valea Popii, Valea Ursoi, Vârfurile, Schiau, Răchieri in Valea Săracă,

| — | občina Bucov – vasi Chițorani, Valea Orlei, Bucov in Bighilin, |
| --- | --- |

—

občina Bucov – vasi Chițorani, Valea Orlei, Bucov in Bighilin,

| — | občina Albești-Paleologu – vas Albești-Paleologu, |
| --- | --- |

—

občina Albești-Paleologu – vas Albești-Paleologu,

| — | Urlați – pripadajoči kraj Valea Mieilor. |
| --- | --- |

—

Urlați – pripadajoči kraj Valea Mieilor.

Podoznačbi porekla „DEALU MARE-VALEA CĂLUGĂREASCĂ“ je lahko dodana ena od naslednjih označb posameznega vinorodnega kraja: CHIŢORANI, VALEA ORLEI, VALEA POPII, VALEA SĂRACĂ, VALEA MANTEI, VALEA POIENII, VALEA NICOVANI, VALEA LARGĂ, VALEA MIEILOR.

| 3. | Podoznačba porekla „DEALU MARE-URLAŢI“






  — | Urlaţi – pripadajoči kraji Urlaţi, Arioneştii Noi, Arioneştii Vechi, Cherba, Măruntiş, Orzoaia de Jos, Orzoaia de Sus, Valea Bobului, Valea Crângului, Valea Nucetului, Valea Pietrei, Valea Seman, Valea Urloi, Jercălăi, |
| --- | --- | --- |

3.

Podoznačba porekla „DEALU MARE-URLAŢI“

—

Urlaţi – pripadajoči kraji Urlaţi, Arioneştii Noi, Arioneştii Vechi, Cherba, Măruntiş, Orzoaia de Jos, Orzoaia de Sus, Valea Bobului, Valea Crângului, Valea Nucetului, Valea Pietrei, Valea Seman, Valea Urloi, Jercălăi,

| — | občina Apostolache – vas Apostolache, |
| --- | --- |

—

občina Apostolache – vas Apostolache,

| — | občina Iordăcheanu – vasi Iordăcheanu, Mocești in Plavia. |
| --- | --- |

—

občina Iordăcheanu – vasi Iordăcheanu, Mocești in Plavia.

Podoznačbi porekla „DEALU MARE-URLAŢI“ je lahko dodana ena od naslednjih označb posameznega vinorodnega kraja: VALEA PIETREI, VALEA BOBULUI, VALEA NUCETULUI, VIA DOMNEASCĂ, VALEA URLOI, VALEA SEMAN, VALEA CRÂNGULUI.

| 4. | Podoznačba porekla „DEALU MARE-CEPTURA“






  — | občina Ceptura – vasi Ceptura de Jos, Ceptura de Sus, Malu Roșu, Rotari in Șoimești, |
| --- | --- | --- |

4.

Podoznačba porekla „DEALU MARE-CEPTURA“

—

občina Ceptura – vasi Ceptura de Jos, Ceptura de Sus, Malu Roșu, Rotari in Șoimești,

| — | občina Fântânele – vasi Fântânele in Bozieni. |
| --- | --- |

—

občina Fântânele – vasi Fântânele in Bozieni.

Podoznačbi porekla „DEALU MARE-CEPTURA“ je lahko dodana ena od naslednjih označb posameznega vinorodnega kraja: MALU ROŞU, VALEA GARDULUI, VALEA MĂNĂSTIRII.

| 5. | Podoznačba porekla „DEALU MARE-TOHANI“






  — | občina Gura Vadului – vasi Gura Vadului, Perșunari in Tohani, |
| --- | --- | --- |

5.

Podoznačba porekla „DEALU MARE-TOHANI“

—

občina Gura Vadului – vasi Gura Vadului, Perșunari in Tohani,

| — | občina Vadu Săpat – vasi Vadu Săpat, Ghinoaica in Ungureni, |
| --- | --- |

—

občina Vadu Săpat – vasi Vadu Săpat, Ghinoaica in Ungureni,

| — | občina Călugăreni – vasi Călugăreni in Valea Scheilor, |
| --- | --- |

—

občina Călugăreni – vasi Călugăreni in Valea Scheilor,

| — | občina Jugureni – vasi Jugureni in Boboci. |
| --- | --- |

—

občina Jugureni – vasi Jugureni in Boboci.

Podoznačbi porekla „DEALU MARE-TOHANI“ je lahko dodana ena od naslednjih označb posameznega vinorodnega kraja: VÂRFUL CU DOR, GURA VADULUI, DUMBRAVA, VADU SĂPAT.

Okrožje Buzău

| 6. | Podoznačba porekla „DEALU MARE-BREAZA“






  — | občina Breaza – vasi Breaza, Bădeni, Greceanca, Văleanca-Vilănești in Vispești, |
| --- | --- | --- |

6.

Podoznačba porekla „DEALU MARE-BREAZA“

—

občina Breaza – vasi Breaza, Bădeni, Greceanca, Văleanca-Vilănești in Vispești,

| — | občina Năeni – vasi Năeni, Fințești, Fântânele, Prosca in Vârf, |
| --- | --- |

—

občina Năeni – vasi Năeni, Fințești, Fântânele, Prosca in Vârf,

| — | občina Săhăteni – vasi Săhăteni in Istrița de Jos. |
| --- | --- |

—

občina Săhăteni – vasi Săhăteni in Istrița de Jos.

Podoznačbi porekla „DEALU MARE-BREAZA“ je lahko dodana ena od naslednjih označb posameznega vinorodnega kraja: BREAZA, GRECEANCA, NĂENI, VISPEŞTI, FINŢEŞTI, SĂHĂTENI.

| 7. | Podoznačba porekla „DEALU MARE-MEREI“






  — | občina Merei – vasi Merei, Dealul Viei, Ciobănoaia, Izvoru Dulce, Gura Sărății, Nenciulești, |
| --- | --- | --- |

7.

Podoznačba porekla „DEALU MARE-MEREI“

—

občina Merei – vasi Merei, Dealul Viei, Ciobănoaia, Izvoru Dulce, Gura Sărății, Nenciulești,

| — | Dobrileşti, Sărata Monteoru, Valea Puţului-Merei, Ogrăzile, |
| --- | --- |

—

Dobrileşti, Sărata Monteoru, Valea Puţului-Merei, Ogrăzile,

| — | občina Ulmeni – vas Vâlcele. |
| --- | --- |

—

občina Ulmeni – vas Vâlcele.

Podoznačbi porekla „DEALU MARE-MEREI“ je lahko dodana ena od naslednjih označb posameznega vinorodnega kraja: IZVORU DULCE, GURA SĂRĂŢII, DEALUL VIEI, DOBRILEŞTI, NENCIULEŞTI, VALEA PUŢULUI, CIOBĂNOAIA.

| 8. | Podoznačba porekla „DEALU MARE-ZOREŞTI“






  — | občina Vernești – vasi Vernești, Zorești, Săsenii pe Vale, Săsenii Noi, Săsenii Vechi, Nișcov, Nenciu, Cârlomănești in Cândești. |
| --- | --- | --- |

8.

Podoznačba porekla „DEALU MARE-ZOREŞTI“

—

občina Vernești – vasi Vernești, Zorești, Săsenii pe Vale, Săsenii Noi, Săsenii Vechi, Nișcov, Nenciu, Cârlomănești in Cândești.

Podoznačbi porekla „DEALU MARE-ZOREŞTI“ je lahko dodana ena od naslednjih označb posameznega vinorodnega kraja: VALEA TEANCULUI, DEALUL ZORILOR, NIŞCOV.

7.   Glavne sorte vinske trte

Chardonnay B – gentil blanc, pinot blanc in chardonnay

Busuioacă de bohotin Rs – schwarzer muscat, muscat fioletovâi, muscat violet cyperus in tămâioasă violetă

Cabernet sauvignon N – petit vidure in bourdeos tinto

Cabernet franc N

Burgund mare N – grosser burgunder, grossburgunder, blaufrankisch, kekfrankos, frankovka in limberger

Barbera N

Băbească neagră N – grossmuttertraube, hexentraube, crăcana, rară neagră, căldăruşă in serecsia

Grasă de cotnari B – dicktraube, grasă in köver szölö

Crâmpoşie selecţionată B

Grenache noir N

Fetească albă B – păsărească albă, poama fetei, mädchentraube, leanyka in leanka

Fetească regală B – königliche mädchentraube, königsast, kiralyleanka, dănășană in galbenă de ardeal

Fetească neagră N – schwarze mädchentraube, poama fetei neagră, păsărească neagră in coada rândunicii

Pinot Gris G – affumé, grau burgunder, grauburgunder, grauer mönch, pinot cendré, pinot grigio in ruländer

Pinot blanc B – pinot bianco

Pinot noir N – blauer spätburgunder, burgund mic, burgunder roter in klävner morillon noir

Pinot noir N – spätburgunder in pinot nero

Petit verdot N

Nebbiolo N

Negru de drăgășani N

Novac N

Negru Aromat N

Mourvedre N

Merlot N – bigney rouge

Muscat ottonel B – muscat ottonel blanc

Sangiovese N – brunello di montalcino in morellino

Syrah N – shiraz in petit syrah

Riesling de rhin B – weisser riesling in white riesling

Riesling italian B – olasz riesling, olaszriesling in welschriesling

Sauvignon B – sauvignon verde

Tămâioasă românească B – busuioacă de moldova in muscat blanc à petit grains

Tămâioasă românească B – rumänische weihrauchtraube in tamianka

Viognier B – bergeron, barbin, rebolot, greffou, picotin blanc in vionnier

Viognier B – petit vionnier, viogne, galopine in vugava bijela

Traminer roz Rs – rosetraminer, savagnin roz in gewürztraminer

Aligoté B – plant de trois, plant gris, vert blanc in troyen blanc

8.   Opis povezave

(a)   Opis človeških dejavnikov, pomembnih za povezavo z geografskim območjem

Prvi pisni dokumenti, v katerih je omenjena pridelava vina v teh delih države, segajo v 14. in 15. stoletje. Iz teh dokumentov je razvidno, da so bili kraji Ceptura, Valea Călugărească, Valea Mantei in Valea Popii poznani in cenjeni zaradi kakovosti tam pridelanih vin. Po virih iz tistega časa se zdi, da je bilo najslovitejše vinorodno območje „Cepturile“, pozneje poznano kot „Cepturi“, danes pa kot „Ceptura“.

V preteklosti so bile trte iz tega vinorodnega območja dobro in skladno zastopane, saj so gojili več sort, ki so se ujemale v uveljavljenem razmerju, posledično pa je bilo tako vino zelo iskano. Sčasoma je vinogradništvo postalo tradicija, ki se je prenašala iz roda v rod, in je del načina življenja vinorodnih vasi. Pred pojavom trtne uši so na območju Dealu Mare pridelovali približno 20 osnovnih sort, pri čemer so na enem kraju skupaj rasle tri do štiri, kar je dajalo vina z dobro opredeljenimi značilnostmi. Napad trtne uši, o katerem so najprej poročali na območju Dealu Mare (v Chițoraniju leta 1884), je bil kritičen čas v razvoju vinorodnega območja. Vinogradništvu na tem območju je hitro prizadejal ogromno škodo in ga bistveno preoblikoval.

Zatem so bili vinogradi obnovljeni, večinoma s francoskimi sortami, pa tudi z romunskimi. V obdobju med vojnama se je vino proizvajalo iz naslednjih sort: belo vino iz sort fetească albă in tămâioasă românească, pa tudi iz sort aligote, sauvignon in traminer, rdeče vino pa iz sort feteasca neagră, pinot noir in merlot. Zakoni, ki urejajo vinogradništvo in vinarstvo, so bili prvič uvedeni leta 1915.

(b)   Informacije o kakovosti in značilnostih proizvoda

Vina se večinoma proizvajajo kot sortna vina (iz ene sorte), pa tudi kot različne zvrsti, katerih osnova sta vsaj dve ali tri vina. Najpogosteje se uporabljajo cabernet sauvignon, merlot in fetească neagră, pri čemer razmerja določijo vinarji ob zvrščanju, in sicer po potencialu zvrstnih sort, evidentiranem za zadevno leto trgatve.

Bela vina imajo uravnoteženo strukturo in dobro vsebnost kislin po zaslugi jugovzhodne izpostavljenosti pobočij in pridelovalnih praks (običajno polvisoka gojitvena oblika s podpornimi sistemi, ki omogočajo dobro razporeditev listne površine in pridelka, ugodno za optimalno zorenje grozdja).

Zmerno celinsko podnebje je ugodno za proizvodnjo belih vin z optimalnim ravnotežjem med alkoholom, kislinami in sladkorji, z aromami eksotičnega sadja in hrušk, cvetličnimi notami cvetov trte, pokošenega sena, jasmina in akacijevega cvetja ter barvo, ki sega od citronasto rumene do slamnato rumene z zelenkastimi poudarki.

Po okusu so vina sveža, sadna in rahlo mineralna, kar je posledica tal v vzhodnem delu masiva Dealu Mare, ki jih sestavljajo sarmatski apnenec, glina in peščenjak. Imajo note marelic, citrusov, eksotičnega sadja in nežne začimbne note, tam, kjer so tla skeletna (z visoko vsebnostjo kalcijevega karbonata), pa ohranjajo arome in svežino.

Vina rosé imajo arome eksotičnega sadja in citrusov, okus je svež, poživljajoč in živahen z dobro vsebnostjo kislin, uravnoteženostjo in sadnim pookusom.

Za rdeča vina so značilni prefinjenost, blagi tanini, žametnost in intenzivnost barve, kar je posledica rjavo rdečkastih tal, bogatih z železovimi solmi, ki jih na zahodnem delu masiva Dealu Mare sestavljajo rdeča glina, laporovec in droben rdečkast pesek (ki dajejo telo in lepo povezane tanine, zaznavne predvsem v vinih cabernet sauvignon, merlot, fetească neagră in shyraz).

Prepoznavne so arome zrelega rdečega sadja, sliv, črnih gozdnih sadežev, cimeta, sladkih mandljev, okus pa je polnega telesa, bogat, z lepo povezanimi kislinami in tanini ter značilnimi aromami. Barva vin sega od rubinasto rdeče do granatno/temno rdeče.

(c)   Vzročna medsebojna povezava

Razmejeno območje označbe leži v zavetju subkarpatskih hribov, katerih nadmorska višina se postopoma dviguje in ki ščitijo pred hladnimi tokovi s severa, severozahoda in severovzhoda ter tako pomagajo zadrževati osončenost in toploto na tem območju. Te razmere omogočajo optimalno zrelost sort in ohranitev primarnih arom vin, zlasti rdečih vin.

Zmerno celinsko podnebje geografskega območja, ki omogoča pravilno fotosintezo in optimalno zrelost grozdja ob trgatvi, pri belih in rosé vinih ustvarja ugodno razmerje med sladkorji in kislinami ter sveže, sadne značilnosti, rdečim vinom pa daje dobro fenolno strukturo in dobro kopičenje taninov.

Tla na zahodnem delu masiva Dealu Mare vsebujejo rdečo glino in laporovec z visoko vsebnostjo železovega oksida, kar omogoča proizvodnjo voljnih in harmoničnih rdečih vin z aromami gozdnega sadja.

Sorte, iz katerih se pridelujejo rdeča vina, kot sta merlot in fetească neagră, potrgane v vinogradih, ki večinoma ležijo proti vrhu pobočij, kot sončne sorte z uravnoteženim pridelkom optimalno dozorijo od začetka septembra do konca oktobra v razmerah, v katerih izpostavljenost soncu in intenzivnost osončenosti pomagata pri kopičenju zadostnih sladkorjev, da se proizvedejo vina s primarnimi aromami črnih gozdnih sadežev, začimb in zrelega rdečega sadja, voljnega rastlinsko-zeliščnega značaja ter okroglega in skladnega okusa. V slovitih središčih, kot so Ceptura, Tohani in Merei, so rdeča vina krepkejša, močnejša in imajo intenzivnejšo barvo; te značilnosti so rezultat izdatne osončenosti in toplote ter lahke teksture tal na teh območjih.

Skeletna tla z visoko vsebnostjo kalcijevega karbonata dajejo aromatična vina s svežino in prepoznavnim cvetličnim značajem.

9.   Bistveni dodatni pogoji

JIH NI.

Povezava na specifikacijo proizvoda

http://onvpv.ro/sites/default/files/caiet_sarcini_doc_dealu_mare_modif_cf_cererii_1225_din_11.08.2014_si_notific_2019_no_track_changes_0.pdf

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

---