# Eiropas Savienības C 422/2019

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 422 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 62. gadagājums2019. gada 16. decembris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 422

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

62. gadagājums2019. gada 16. decembris

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | II   Informācija |
| | KOPĪGĀS DEKLARĀCIJAS |
| | Padome |
| 2019/C 422/01 | Komisijas paziņojums | 1 |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2019/C 422/02 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.9632 – E.ON / Berliner Stadtwerke / Tegel Energie) (
  1
  ) | 2 |
| 2019/C 422/03 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.9580 – Permira / Smith&Williamson) (
  1
  ) | 3 |
| 2019/C 422/04 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.9605 – DAK Americas / Lotte Chemical UK) (
  1
  ) | 4 |

Saturs

Lappuse

II   Informācija

KOPĪGĀS DEKLARĀCIJAS

Padome

2019/C 422/01

Komisijas paziņojums

1

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2019/C 422/02

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.9632 – E.ON / Berliner Stadtwerke / Tegel Energie) (
  1
  )

E.ON / Berliner Stadtwerke / Tegel Energie

1

2

2019/C 422/03

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.9580 – Permira / Smith&Williamson) (
  1
  )

Permira / Smith&Williamson

1

3

2019/C 422/04

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.9605 – DAK Americas / Lotte Chemical UK) (
  1
  )

DAK Americas / Lotte Chemical UK

1

4

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Padome |
| 2019/C 422/05 | Padomes secinājumi par cietušo tiesībām | 5 |
| 2019/C 422/06 | Padomes secinājumi par brīvības atņemšanai alternatīviem pasākumiem: ar brīvības atņemšanu nesaistītu sodu un pasākumu izmantošana krimināljustīcijas jomā | 9 |
| | Eiropas Komisija |
| 2019/C 422/07 | Euro maiņas kurss — 2019. gada 13. decembris | 14 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

2019/C 422/05

Padomes secinājumi par cietušo tiesībām

5

2019/C 422/06

Padomes secinājumi par brīvības atņemšanai alternatīviem pasākumiem: ar brīvības atņemšanu nesaistītu sodu un pasākumu izmantošana krimināljustīcijas jomā

9

Eiropas Komisija

2019/C 422/07

Euro maiņas kurss — 2019. gada 13. decembris

14

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Informācija

KOPĪGĀS DEKLARĀCIJAS

Padome

| 16.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 422/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 422/1

---

Komisijas paziņojums

(2019/C 422/01)

Ņemot vērā ceļu satiksmes drošību, patērētāju aizsardzību, atkritumu samazināšanu un aprites ekonomiku, Komisija uzskata, ka svarīgi ir testēt ne tikai jaunas, bet arī lietotas riepas. Šajā nolūkā Komisija atbalstīs atbilstošu testēšanas protokolu izstrādi ANO Transportlīdzekļu noteikumu harmonizācijas pasaules foruma kontekstā. Tomēr, ja šis process netiks pabeigts līdz 2023. gada jūlijam, Komisija plāno ierosināt ES tiesību aktus, kas konkrēti attieksies uz lietotu riepu testēšanu.

---

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 16.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 422/2 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 422/2

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.9632 –E.ON / Berliner Stadtwerke / Tegel Energie)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2019/C 422/02)

Komisija 2019. gada 9. decembrī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32019M9632. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32019M9632. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 16.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 422/3 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 422/3

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.9580 –Permira / Smith&Williamson)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2019/C 422/03)

Komisija 2019. gada 3. decembrī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32019M9580. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32019M9580. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 16.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 422/4 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 422/4

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.9605 – DAK Americas / Lotte Chemical UK)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2019/C 422/04)

Komisija 2019. gada 3. decembrī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32019M9605. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32019M9605. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

| 16.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 422/5 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 422/5

---

Padomes secinājumi par cietušo tiesībām

(2019/C 422/05)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ATGĀDINOT PAR NOZĪMĪGO PROGRESU, KAS PANĀKTS, IZSTRĀDĀJOT VISAPTVEROŠU ES REGULĒJUMU CIETUŠO PERSONU TIESĪBU JOMĀ,

UZSVEROT, CIK SVARĪGI IR TURPINĀT PILNVEIDOT ŠO REGULĒJUMU UN UZLABOT TĀ NETRAUCĒTU UN EFEKTĪVU ĪSTENOŠANU LĪDZ AR VISU ATTIECĪGO IEINTERESĒTO PERSONU IESAISTI,

1)

ATGĀDINA par Eiropas Savienības jauno Stratēģisko programmu, kurā iedzīvotāju un brīvību aizsardzība ir noteikta par būtisku Savienības darbības prioritāti 2019.–2024. gadam. Eiropadome ir atkārtoti apliecinājusi, ka Eiropai ir jābūt vietai, kur cilvēki jūtas brīvi un droši;

2)

ar gandarījumu ATZĪMĒ Komisijas darbu – gan turpinot nostiprināt cietušo tiesības, gan nosakot atbilstīgus uzlabojumus cietušo kompensācijas pieejamības jomā. Turklāt Padome uzskata, ka ziņojums “Cietušo personu tiesību stiprināšana: no kompensācijas līdz atlīdzībai – par jaunu ES cietušo tiesību stratēģiju 2020.–2025. gadam” (1) ir labs pamats turpmākam darbam;

3)

ATZINĪGI VĒRTĒ Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras paveikto nozīmīgo darbu, jo īpaši attiecībā uz izpēti un pārskatiem par trūkumu konstatēšanu un novēršanu saistībā ar cietušo tiesībām, piemēram, 2019. gada aprīlī publicēto četru ziņojumu kopumu par taisnīguma nodrošināšanu vardarbīgos noziegumos cietušajiem. Pamatojoties uz minētajos ziņojumos izklāstītajiem viedokļiem, Padome uzskata, ka acīmredzot ir nepieciešami pasākumi, lai uzlabotu tiesu iestāžu un kompensāciju pieejamību cietušajiem;

4)

ATGĀDINA iepriekšējos Padomes secinājumus par terorismā cietušajiem (2) un secinājumus “Pret sievietēm un meitenēm vērstas visa veida vardarbības, tostarp sieviešu dzimumorgānu kropļošanas, novēršana un apkarošana”, kuri pieņemti 2014. gadā (3);

5)

ATZĪST ievērojamos rezultātus, kas sasniegti darbā saskaņā ar horizontālajām pilnvarām, kas, pamatojoties uz Cilvēku tirdzniecības apkarošanas direktīvas 20. pantu, piešķirtas ES koordinatoram cilvēku tirdzniecības apkarošanas jomā, tostarp attiecībā uz cilvēku tirdzniecībā cietušo personu tiesību īstenošanu un realizēšanu, un saistībā ar 2017. gada paziņojumu “Ziņojums par papildu pasākumiem saistībā ar ES Stratēģiju cilvēku tirdzniecības izskaušanai un turpmāku konkrētu darbību noteikšanu”;

6)

UZSKATA, ka ir īpaši svarīgi turpināt un kāpināt darbu, lai stiprinātu cietušo tiesības Eiropas Savienībā. Šajā sakarā drīzumā būtu jāpabeidz patlaban notiekošais darbs, proti, jāizvērtē un jāīsteno visjaunākie tiesību akti – piemēram, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2017/541 (2017. gada 15. marts) par terorisma apkarošanu (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2012/29/ES (2012. gada 25. oktobris), ar ko nosaka noziegumos cietušo tiesību, atbalsta un aizsardzības minimālos standartus un aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2001/220/TI (5). Padome uzskata, ka ir pamatoti arī turpmāk pilnveidot Eiropas Savienības politiku cietušo jomā saskaņā ar visjaunākajiem atbilstīgajiem ES aktiem un saistībā ar cietušo vajadzībām un tiesībām;

7)

UZSKATA, ka iesaldētā īpašuma restitūcija cietušajam saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1805 (2018. gada 14. novembris) par iesaldēšanas rīkojumu un konfiskācijas rīkojumu savstarpējo atzīšanu (6) ir nozīmīgs līdzeklis attiecīgās personas atzīšanai par cietušo;

8)

UZSVER, ka ir svarīgi nostiprināt ar cietušo tiesībām saistīto aktu iekļaušanu dalībvalstu paraugpraksē. Ir svarīgi, lai cietušie justu, ka viņi var faktiski izmantot savas tiesības – neatkarīgi no tā, kurā dalībvalstī noziegums ir izdarīts. Tas, ka cietušie var izmantot savas tiesības, ir jānodrošina, ar visiem pieejamiem līdzekļiem saziņu ar cietušajiem padarot efektīvāku. Turklāt ir visaptveroši un pastāvīgi jāatbalsta to cilvēku apmācība un speciālās zināšanas, kuri nonāk saskarsmē ar cietušajiem;

9)

UZSVER ES finansējuma nozīmi noziegumos cietušo personu tiesību atbalstam dalībvalstīs. Padome uzskata, ka iespēju finansēt darbības un iniciatīvas, kuru mērķis ir uzlabot cietušo tiesības, ir būtiski iekļaut programmā “Tiesiskums”, programmā “Tiesības un vērtības” un Savienības daudzgadu finanšu shēmas 2021.–2027. gadam Iekšējā drošības fondā;

10)

ATZĪST, ka jautājumi, kas saistīti ar cietušo tiesībām, ir starpiestāžu, starpvaldību, daudzdimensionāli jautājumi un tos ir jākoordinē. Izstrādājot ES līmeņa koordināciju, vispirms ir jāizvērtē pieredze ar koordināciju saistīto uzdevumu jomā un tikai tad var apsvērt jaunu koordinācijas struktūru izveidi vai esošo uzdevumu modificēšanu. Īpaši būtu jāizvairās no jebkādas dublēšanās ar esošajām pilnvarām un ES līmeņa koordinācijas sistēmām, kas izveidotas saskaņā ar ES tiesību aktiem. ES ir svarīgi aktīvi veicināt pārrobežu sadarbību starp dalībvalstīm. Tomēr valstu koordinācijas struktūrām būtu jāpaliek vienīgi dalībvalstu atbildībā;

11)

NORĀDA, ka, neraugoties uz ievērojamiem centieniem nodrošināt, lai kibertelpā tiktu piemēroti noteikumi un tiktu ievērotas tiesības, visu veidu kibernoziegumi un ļaunprātīga rīcība tiešsaistē turpina palielināties, tādēļ ir radusies nepieciešamība nodrošināt pārrobežu aizsardzību cietušajiem, kuru pamattiesības ir pārkāptas, kuriem ir radīti ekonomiski zaudējumi, nozagta identitāte un nodarīts kaitējums reputācijai;

12)

UZSKATA, ka sadarbība ir jāstiprina gan ES, gan valstu līmenī. Sadarbība starp dalībvalstīm un tās efektivitāte ir jāpastiprina, izmantojot esošos ES tīklus. Varētu apsvērt sadarbību starp Eiropas tīklu cietušo tiesību aizsardzībai (turpmāk “ENVR”) (7) un citiem atbilstīgiem ES tīkliem, piemēram, Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklu (8) un Eiropas Noziedzības novēršanas tīklu (turpmāk “EUCPN”) (9). Turklāt Padome uzskata, ka Kompensāciju direktīvā definēto centrālo kontaktpunktu sanāksmes varētu organizēt regulārāk, piemēram, saistībā ar ENVR sanāksmēm/pasākumiem. Lai pienācīgi ņemtu vērā cietušo viedokli un lai stiprinātu viņiem sniegto atbalstu, ir aktīvi jāveicina partnerības ar organizācijām un/vai citiem dalībniekiem, kas sniedz atbalsta pakalpojumus cietušajiem;

13)

UZSKATA, ka noziedzības radīto zaudējumu kompensācija cietušajiem pieder pie cietušo pamattiesībām. Lai gan primāri tas ir vainīgā pienākums – sniegt efektīvu kompensāciju cietušajiem, tuvākajā nākotnē būtu jāīsteno īpaši centieni uzlabot cietušo efektīvu piekļuvi valsts kompensācijai, kā paredzēts saskaņā ar Padomes Direktīvas 2004/80/EK (2004. gada 29. aprīlis) par kompensāciju noziegumos cietušajiem (turpmāk “Kompensāciju direktīva”) (10) valsts kompensāciju sistēmu noteikumiem. Tas jo īpaši uzlabos tīšos vardarbīgos noziegumos cietušo stāvokli;

14)

UZSKATA, ka, lai cietušajiem uzlabotu kompensācijas pieejamību, būtu jāapsver atbilstīgi pasākumi. Šajos pasākumos būtu jāiekļauj sadarbības stiprināšana valstu un ES līmenī. Ņemot vērā notiekošās izvērtēšanas rezultātus, varētu apsvērt arī iespējamu Kompensāciju direktīvas pārskatīšanu. Ja notiktu pārskatīšanas darbs, daļu no tā vajadzētu veltīt valstu kontaktpunktu uzdevumu precīzākai definēšanai. Turklāt, lai apsvērtu turpmākas darbības cietušo kompensācijas pieejamības jomā, būtu jāsniedz vairāk informācijas saistībā ar grūtībām, ko nākas pārvarēt Kompensāciju direktīvas īstenošanā. Turklāt ir vajadzīgs vairāk informācijas par valstu kritērijiem kompensācijai un par tīšu vardarbīgu noziegumu definīcijām dalībvalstīs;

15)

UZSVER, ka, lai vienkāršotu valsts kompensāciju sistēmas, kā arī lai adekvāti ņemtu vērā atšķirības starp dalībvalstīm, kompensācijai joprojām jāpaliek naudas izteiksmē. Dalībvalstīm būtu jācenšas nodrošināt, lai cietušie netiktu pakļauti otrreizējai viktimizācijai, kad viņi pieprasa kompensāciju, nodrošinot viņiem piemērotu atbalstu un aizsardzību. Padome neuzskata, ka kompensācijas un valsts kompensāciju sistēmu saskaņošana ir iespējama, tomēr varētu izpētīt, vai zināmā mērā nav iespējams saskaņot cietušo, kam pienākas valsts kompensācija, definīciju;

EIROPAS KOMISIJA TIEK AICINĀTA:

1)

IZSTRĀDĀT ES stratēģiju 2020.–2024. gadam par cietušo tiesībām. Stratēģijai vajadzētu būt visaptverošai un ietvert visus noziegumos cietušos, īpašu uzsvaru liekot uz vardarbīgos noziegumos cietušajiem. Tajā būtu jāiekļauj sistēmiska pieeja, lai nodrošinātu efektīvu tiesu iestāžu un kompensāciju pieejamību cietušajiem;

2)

IEKĻAUT stratēģijā šādus pasākumus: paraugprakses popularizēšanu starp dalībvalstīm par to, kā uzlabot cietušo piekļuvi informācijai, atbalstam un aizsardzībai, jaunas praktiskas iniciatīvas apmācībai un esošo ES tīklu, piemēram, Eiropas tīkla cietušo tiesību aizsardzībai un saskaņā ar Kompensāciju direktīvas 16. pantu izveidotā valstu kontaktpunktu tīkla, darbību koordināciju un stiprināšanu. Šajā sakarā Komisija tiek aicināta izvērtēt ENVR un valstu kontaktpunktu tīkla darbības un vērtību un izvērtēt, vai būtu piemēroti apvienot šos divus tīklus;

3)

kā daļu no minētās stratēģijas NOVĒRTĒT esošo tiesisko regulējumu cietušo tiesību jomā. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš ar kompensāciju saistītu ES noteikumu, piemēram, Kompensāciju direktīvas, pārskatīšanai. Būtu jāizskata arī Padomes Pamatlēmuma 2005/214/TI (2005. gada 24. februāris) par savstarpējas atzīšanas principa piemērošanu attiecībā uz finansiālām sankcijām (11) ietekme uz kompensācijas pieejamību cietušajiem;

4)

AICINĀT Eurojust, ES Pamattiesību aģentūru, Eiropas Dzimumu līdztiesības institūtu un ENVR izskatīt jautājumu par to, kā pārrobežu lietās uzlabot sadarbību un informācijas apmaiņu starp kompetentajām iestādēm attiecībā uz vardarbīgos noziegumos cietušajiem. Turklāt ieguldījumu varētu sniegt arī Eiropas Tiesiskās apmācības tīkls un Eiropas Savienības Tiesībaizsardzības apmācības aģentūra, jo īpaši attiecībā uz kompetento iestāžu apmācību;

5)

PILNĪBĀ IZMANTOT ES finansēšanas instrumentus, veicinot noziegumos cietušo tiesības un aktīvi izplatot informāciju par tāda ES finansējuma iespējām, kura mērķis ir uzlabot cietušo tiesības dalībvalstīs;

DALĪBVALSTIS TIEK AICINĀTAS:

1)

NODROŠINĀT esošo ES tiesību aktu cietušo tiesību jomā pilnīgu un pareizu transponēšanu un efektīvu praktisku īstenošanu;

2)

IZPILDĪT saistības īstenot pasākumus, par kuriem vienošanās panākta nesenajos Padomes secinājumos cietušo tiesību jomā;

3)

NODROŠINĀT, ka valstu iestādes, kas atbildīgas par kompensācijas jautājumiem, vajadzības gadījumā piedalās valstu kontaktpunktu valsts un divpusējās darbībās un sanāksmēs, lai stiprinātu sadarbību;

4)

NODROŠINĀT visaptverošu un holistisku pieeju cietušo tiesībām, kas aptvers visus dalībniekus, kuri varētu nokļūt saskarē ar cietušajiem, un ietvers cietušo piekļuvi informācijai par viņu tiesībām, atbalstu un aizsardzību saskaņā ar cietušo individuālajām vajadzībām;

5)

NODROŠINĀT valsts kompensācijas politikas esamību attiecībā uz kompensācijas pieejamību cietušajiem un vajadzības gadījumā izstrādāt pasākumus, lai uzlabotu tās darbību. Daļu no šīs pilnveidošanas var vērst uz jaunu tehnoloģiju izmantošanas iespējām, lai labāk informētu cietušos par kompensāciju. Informācijai vajadzētu būt interaktīvai, tās lietošanai vajadzētu būt ērtai, un tai vajadzētu būt pieejamai visiem lietotājiem. Dalībvalstīm būtu jāapsver iespēja papildus valstu valodām darīt šo informāciju pieejamu vēl arī vismaz angliski. Dalībvalstis tiek arī mudinātas izstrādāt elektroniskos pakalpojumus un lietošanā ērtas veidlapas, lai pieteiktos kompensācijas saņemšanai;

6)

STIPRINĀT to amatpersonu, kuras varētu nokļūt saskarē ar cietušajiem, informētību par valsts kompensācijas sistēmām, piemēram, nodrošinot apmācību. Turklāt dalībvalstis tiek aicinātas apsvērt, vai iestādēm, kas atbildīgas par kompensācijas jautājumiem, nevajadzētu nodrošināt arī apmācību saskaņā ar Cietušo tiesību direktīvas 25. pantu;

7)

PILNĪBĀ IZMANTOT ES finansēšanas instrumentus, veicinot noziegumos cietušo tiesības, tostarp, piemēram, dalībvalstu iestādēm, kas atbildīgas par kompensācijas jautājumiem, izstrādājot un izveidojot interaktīvas un lietotājiem ērtas valstu tīmekļa vietnes, palīdzības tālruņa numurus un mobilās lietotnes.

---

(1)  Ziņojums ir izklāstīts dokumentā 8629/19.

1

(2)  9719/18.

2

(3)  9543/14.

3

(4)  OV L 88, 31.3.2017., 6. lpp.

4

(5)  OV L 315, 14.11.2012., 57. lpp.

5

(6)  OV L 303, 28.11.2018., 1. lpp.

6

(7)  ENVR tika izveidots, lai īstenotu Padomes secinājumus par neformāla Eiropas tīkla izveidi cietušo tiesību aizsardzībai, kuri pieņemti 2016. gada jūnijā (9997/16);

7

ENVR

(8)  Padomes Lēmums 2008/976/TI (2008. gada 16. decembris) par Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklu (OV L 348, 24.12.2008., 130. lpp.).

8

(9)  Padomes Lēmums 2009/902/TI (2009. gada 30. novembris), ar ko izveido Eiropas Noziedzības novēršanas tīklu (EUCPN) un atceļ Lēmumu 2001/427/TI (OV L 321, 8.12.2009., 44. lpp.).

9

EUCPN

(10)  OV L 261, 6.8.2004., 15. lpp.

10

(11)  OV L 76, 22.3.2005., 16. lpp.

11

---

| 16.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 422/9 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 422/9

---

Padomes secinājumi par brīvības atņemšanai alternatīviem pasākumiem: ar brīvības atņemšanu nesaistītu sodu un pasākumu izmantošana krimināljustīcijas jomā

(2019/C 422/06)

Ievads

| 1. | Kā noteikts jaunajā Stratēģiskajā programmā 2019.–2024. gadam, kuru 2019. gada 20. jūnijā pieņēma Eiropadome, iedzīvotāju un brīvību aizsardzība ir būtiska prioritāte nākamajā iestāžu darba ciklā. Eiropas Savienība ir apņēmības pilna izvērst un stiprināt cīņu pret terorismu un pārrobežu noziedzību un uzlabot sadarbību. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Efektīvām kriminālsodu sistēmām ir svarīga loma iedzīvotāju aizsardzībā un drošības garantēšanā. Izmantotie kriminālsodi un pasākumi un veids, kādā tie tiek izpildīti, sekmē noziedzīgu nodarījumu atkārtotas izdarīšanas nepieļaušanu, un tāpēc tiem ir ietekme uz sabiedrības drošību. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kriminālsodu un pasākumu izpilde būtu jābalsta uz zināšanām, kuras izriet no attiecīgas pētniecības, kas liecina, ka izmantotie sodi un pasākumi samazina noziedzīgu nodarījumu atkārtotu izdarīšanu un sekmē drošību. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Smagiem noziegumiem ir jāstājas pretī atbilstošā veidā, un brīvības atņemšana ir vajadzīgs instruments kriminālsodu sistēmā. Tomēr valda plaša vienprātība, ka brīvības atņemšana būtu jāizmanto kā galējs līdzeklis (ultima ratio) (1). Kā liecina ilglaicīga pētniecība, atbilstīgā gadījumā piemērojot ar brīvības atņemšanu nesaistītus sodus un pasākumus tā, ka tiek ņemti vērā lietas konkrētie apstākļi, var gūt vairākas priekšrocības. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Brīvības atņemšanai alternatīvi pasākumi ir svarīgi, lai sekmētu noziedzīgu nodarījumu izdarītāju sociālo rehabilitāciju un reintegrāciju, kas ir viens no šādu pasākumu izmantošanas pamatmērķiem (2). Šie alternatīvie pasākumi sniedz arī vairākas citas priekšrocības, jo īpaši, samazinot noziedzīgu nodarījumu atkārtotas izdarīšanas gadījumu skaitu un tādējādi sekmējot sabiedrisko drošību. Tos var piemērot gan noziedzīga nodarījuma izdarītāja interesēs, gan cietušo, personu, kas varētu kļūt par cietušajiem un – vispārīgāk – sabiedrības interesēs. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Brīvības atņemšanai alternatīvi pasākumi pastāv visās dalībvalstīs, piemēram, kā nosacīti cietumsodi, piespiedu darbs, naudassodi un elektroniskā uzraudzība. Turklāt jaunas tehnoloģijas un digitalizācijas norises var sekmēt efektīvāku ar brīvības atņemšanu nesaistītu sodu un pasākumu sistēmu nākotnē. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Īpaši svarīgi ir arī ņemt vērā noziegumos cietušos. Attiecībā uz noziedzīgiem nodarījumiem, kuriem var piemērot mediāciju, atjaunojošā justīcija var sniegt iespējas saistībā ar rīcību noziedzīgu nodarījumu gadījumā, atzīstot cietušā un plašākas sabiedrības lomu un koncentrējoties uz noziedzīga nodarījuma izdarītāja nodarītā kaitējuma mazināšanu. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Brīvības atņemšana tiek izmantota ne vien kā kriminālsods, bet arī procesa pirmstiesas posmā. Tādēļ brīvības atņemšanai alternatīvi pasākumi būtu jāapsver visā krimināljustīcijas ķēdē. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Attiecībā uz individuāliem gadījumiem par piemēroto sodu vai pasākumu lemj attiecīgās iestādes. Vispārīgā līmenī dalībvalstis var izskatīt, kādu labumu dod tas, ka ir iespēja visā kriminālprocesā izmantot ar brīvības atņemšanu nesaistītus sodus un pasākumus, un veicināt to izmantošanu, kad tā tiek uzskatīta par piemērotu un efektīvu. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kriminālsodu sistēma ir dalībvalstu kompetencē, un dalībvalstu sistēmas atšķiras. Tādēļ ES līmenī būtu jākoncentrējas uz neleģislatīviem pasākumiem. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Papildus iepriekš minētajām priekšrocībām, tiek gaidīts, ka ar brīvības atņemšanu nesaistītu sodu un pasākumu pastiprinātai izmantošanai varētu būt pozitīva ietekme arī uz jautājumiem, kas saistīti ar cietumu pārpildītību, neapmierinošiem ieslodzījuma apstākļiem, radikalizāciju cietumos, un šķēršļiem, kādi rodas saistībā ar savstarpēju atzīšanu krimināllietās – visi šie jautājumi ir pēdējos gados izvirzīti dažādos ES forumos. |
| --- | --- |

11.

Brīvības atņemšanai alternatīvi pasākumi – politiskais konteksts

| 12. | Alternatīvas brīvības atņemšanai tieši vai netieši ir bijušas ES darba kārtībā vairākus gadus un daudzos kontekstos. 2004. gada Hāgas programmā un 2009. gada Stokholmas programmā tika atzīts, ka brīvības atņemšana un alternatīvas brīvības atņemšanai ir svarīga ES tieslietu politikas joma. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Komisija 2011. gadā nāca klajā ar Zaļo grāmatu par ES tiesību aktu krimināltiesību jomā piemērošanu saistībā ar brīvības atņemšanu (3). Zaļajā grāmatā cita starpa tika atzīts, ka tad, ja netiks veikti turpmāki centieni, lai uzlabotu brīvības atņemšanas apstākļus un veicinātu alternatīvas apcietinājumam, varētu būt grūti attīstīt tiesu iestāžu ciešāku sadarbību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Eiropas Parlaments savā 2017. gada 5. oktobra rezolūcijā par brīvības atņemšanas iestāžu sistēmu un apstākļiem šajās iestādēs (4) norādīja, ka cietumu pārpildītība ir bieži izplatīta problēma Eiropā, tomēr uzņemšanas spēju palielināšana nav vienīgais risinājums cietumu pārpildītībai. Parlaments arī prasīja ieviest brīvības atņemšanas sistēmu ilgtermiņa pārvaldību un samazināt ieslodzīto skaitu, biežāk piemērojot ar brīvības atņemšanu nesaistītus sodīšanas pasākumus. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Turklāt Padomes 2015. gada 20. novembra secinājumos par krimināltiesiskas atbildes rīcības pastiprināšanu pret radikalizāciju, kas noved pie terorisma un vardarbīga ekstrēmisma (5), brīvības atņemšanai alternatīvi pasākumi visos kriminālprocesa posmos tika minēti kā iespējama rīcība, apsverot krimināltiesisku atbildes rīcību pret radikalizāciju. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Saskaņā ar LESD 82. panta 1. punktu Savienībā tiesu iestāžu sadarbība krimināllietās pamatojas uz tiesas spriedumu un lēmumu savstarpējās atzīšanas principu. Savstarpējās atzīšanas principa pamatā ir dalībvalstu savstarpējā uzticēšanās. Eiropas Savienības Tiesa savā 2016. gada 5. aprīļa spriedumā Aranyosi un Căldăraru lietā (6) norādīja, ka slikti ieslodzījuma apstākļi dalībvalstīs var kavēt savstarpēju uzticēšanos un traucēt savstarpējai atzīšanai, un uzsvēra, ka necilvēcīgas vai pazemojošas izturēšanās vai sodu aizliegums ir ietverts Pamattiesību hartā. Ņemot vērā nolēmumu, Padome – Austrijas prezidentūras laikā Padomē – 2018. gada decembrī pieņēma secinājumus “Savstarpējas atzīšanas veicināšana, vairojot savstarpēju uzticēšanos” (7). Saskaņā ar minētajiem secinājumiem dalībvalstis tiek mudinātas ieviest tiesību aktus, kas vajadzības gadījumā ļauj izmantot apcietinājumam alternatīvus pasākumus, lai samazinātu ieslodzījuma vietās ievietoto personu skaitu, tādējādi sekmējot sociālās rehabilitācijas mērķa sasniegšanu un arī pievēršoties apstāklim, ka savstarpēju uzticēšanos bieži kavē slikti ieslodzījuma apstākļi un pārpildīto cietumu problēma. Tiesa Aranyosi un Căldăraru sprieduma prasības sīkāk precizēja nesenajā spriedumā Dorobantu lietā (8). |
| --- | --- |

16.

| 17. | Eiropas Padome jautājumiem par brīvības atņemšanu un ar brīvības atņemšanu nesaistītu sodu un pasākumu izmantošanu pievēršas jau izsenis un ir apkopojusi plašu zināšanu klāstu par šo tematu. Tādēļ ES varētu gūt labumu no ciešākas sadarbības ar Eiropas Padomi šajā sakarā. |
| --- | --- |

17.

Turpmākā virzība

| 18. | Tieslietu un iekšlietu ministru sanāksmē 2019. gada jūlijā ministri atzina, ka jārisina sarežģītie jautājumi saistībā ar ieslodzījuma apstākļiem, cietumu pārpildītību, radikalizāciju cietumos, kā arī sadarbību krimināllietās. Ministri arī uzsvēra, ka ir svarīgi turpmākajos gados pastiprināt brīvības atņemšanai alternatīvu pasākumu izmantošanu, uzsverot to, kādas priekšrocības var sniegt to izmantošana. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Tiek atzinīgi vērtēts progress, kas dalībvalstīs jau panākts saistībā ar brīvības atņemšanai alternatīvu pasākumu izmantošanu gan pirmstiesas, gan pēctiesas posmā. Visā ES turpmākajos gados vajadzētu tiekties uz to, lai vēl vairāk palielinātu ar brīvības atņemšanu nesaistītu sodu un pasākumu izmantošanu par alternatīvām brīvības atņemšanai visā kriminālprocesā. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Devītajā savstarpējo izvērtējumu kārtā cita starpā tiks analizēts Pamatlēmums par probāciju un alternatīvām sankcijām (2008/947/TI) un Pamatlēmums par Eiropas uzraudzības rīkojumu (2009/829/TI) un apkopota vērtīga informācija par iemesliem, kāpēc šo instrumentu izmantošana līdz šim notikusi ierobežotā apmērā. Tomēr ir nepieciešams apkopot plašāku informāciju par to, kā dalībvalstīs tiek izmantoti ar brīvības atņemšanu nesaistīti sodi un pasākumi, un apspriest, kādos dažādos veidos tie var dot labumu. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Paraugprakses apmaiņa ir noderīgs veids, kā dalībvalstis var savstarpēji mācīties un uzlabot savus tiesību aktus, procedūras un praksi. ES var gūt labumu arī no ciešākas sadarbības ar Eiropas Padomi un citām relevantām organizācijām. |
| --- | --- |

21.

TĀDĒĻ EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME NOLEMJ, KA:

I.   Valstu mērogā veicamas darbības

| 1. | Dalībvalstis tiek mudinātas izpētīt iespējas attiecīgā gadījumā pastiprināt ar brīvības atņemšanu nesaistītu sodu un pasākumu izmantošanu, piemēram, nosacīta cietumsoda, piespiedu darba, naudassodu un elektroniskās uzraudzības un līdzīgu pasākumu, kas balstās uz jaunajām tehnoloģijām, izmantošanu. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Dalībvalstis tiek mudinātas apsvērt to, ka tiek radīta iespēja izmantot dažādus pirmstermiņa vai nosacītas atbrīvošanas veidus. Tā mērķis ir labāk sagatavot likumpārkāpējus reintegrācijai sabiedrībā un palīdzēt nepieļaut noziedzīgu nodarījumu atkārtotu izdarīšanu. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Dalībvalstis tiek mudinātas apsvērt atjaunojošās justīcijas izmantošanas tvērumu un priekšrocības. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Dalībvalstis tiek mudinātas savos tiesību aktos paredzēt iespēju piemērot ar brīvības atņemšanu nesaistītus pasākumus arī kriminālprocesa pirmstiesas posmā. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Dalībvalstis tiek mudinātas nodrošināt, ka informācija par tiesību aktiem ar brīvības atņemšanu nesaistītu sodu un pasākumu jomā ir viegli pieejama praktiķiem visā kriminālprocesā. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Dalībvalstis tiek mudinātas vairot juridisko profesiju pārstāvju informētību par to, kādas priekšrocības ir brīvības atņemšanai alternatīviem pasākumiem, kā arī par esošo rīku, piemēram, elektroniskās uzraudzības, pieejamību un tehniskajām iezīmēm. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Dalībvalstis tiek mudinātas nodrošināt apmācību juridisko profesiju pārstāvjiem par brīvības atņemšanai alternatīvu pasākumu, tostarp atjaunojošās justīcijas, izmantošanu un par esošajiem ieteikumiem, kurus par šo tematu izstrādājusi Eiropas Padome. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Dalībvalstis tiek mudinātas izstrādāt vai uzlabot cietumu un probācijas darbinieku, tiesnešu, prokuroru un advokātu apmācību par Pamatlēmuma par probāciju un alternatīvām sankcijām (2008/947/TI) un Pamatlēmuma par Eiropas uzraudzības rīkojumu (2009/829/TI) saturu un izmantošanu un vairot izpratni par to, kāds ir ar brīvības atņemšanu nesaistītu sodu un pasākumu izmantošanas tvērums visā kriminālprocesā. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Attiecībā uz brīvības atņemšanai alternatīvu pasākumu izmantošanu dalībvalstis tiek mudinātas veltīt īpašu uzmanību neaizsargātu personu, piemēram, bērnu, personu ar invaliditāti un sieviešu grūtniecības un pēcdzemdību periodā, vajadzībām. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Dalībvalstis tiek mudinātas uzlabot datu vākšanu par to, kā tiek izmantoti ar brīvības atņemšanu nesaistīti sodi un pasākumi, un par Pamatlēmuma par probāciju un alternatīvām sankcijām (2008/947/TI) un Pamatlēmuma par Eiropas uzraudzības rīkojumu (2009/829/TI) piemērošanu. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Dalībvalstis tiek mudinātas uzlabot probācijas dienesta spējas, tostarp ar brīvības atņemšanu nesaistītu sodu pārraudzību. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Dalībvalstis tiek mudinātas dalīties paraugpraksē savā starpā un ar Komisiju saistībā ar visiem ar brīvības atņemšanu nesaistītu sodu un pasākumu aspektiem, lai savstarpēji mācītos. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Dalībvalstis tiek mudinātas arī turpināt centienus uzlabot ieslodzījuma apstākļus, novērst cietumu pārpildītību un veicināt likumpārkāpēju reintegrāciju sabiedrībā, ņemot vērā ietekmi uz recidīvisma samazināšanu un radikalizācijas cietumā risku. |
| --- | --- |

13.

II.   ES mērogā veicamas darbības

| 1. | Komisija tiek aicināta izpētīt iespējas savā darba programmā sekmēt ar brīvības atņemšanu nesaistītu sodu un pasākumu izmantošanu un vairot politikas veidotāju un praktiķu izpratni par to, kādas priekšrocības sniedz ar brīvības atņemšanu nesaistīti sodi un pasākumi. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Komisija tiek aicināta novērtēt, vai ir vajadzība veikt salīdzinošu pētījumu, lai analizētu ar brīvības atņemšanu nesaistītu sodu un pasākumu izmantošanu visās dalībvalstīs un tādējādi atbalstītu valstu paraugprakses izplatīšanu. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Komisija tiek aicināta turpināt pastiprināt abu ES pamatlēmumu – par probāciju un alternatīvām sankcijām (2008/947/TI) un par Eiropas uzraudzības rīkojumu (2009/829/TI) – īstenošanu, ņemot vērā devītajā savstarpējo izvērtējumu kārtā apkopoto informāciju. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Komisija tiek aicināta izstrādāt apmācību tiesnešiem un prokuroriem, izmantojot Eiropas Tiesiskās apmācības tīklu (EJTN), kā arī cietumu un probācijas darbiniekiem ES līmenī, izmantojot Eiropas penitenciāro mācību akadēmijas (EPTA), ko pašlaik finansē no programmas “Tiesiskums”. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Komisija tiek aicināta uzsākt regulāras ekspertu sanāksmes par brīvības atņemšanu un ar brīvības atņemšanu nesaistītiem sodiem un pasākumiem, lai rosinātu paraugprakses apmaiņu starp ekspertiem un praktiķiem no visām dalībvalstīm saistībā ar valstu politiku un praksi šajā jomā. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Komisija tiek aicināta apsvērt, kā dalībvalstīm var piešķirt finansējumu turpmākai probācijas dienestu attīstīšanai, tostarp ar brīvības atņemšanu nesaistītu sodu un pasākumu pārraudzībai, un ieslodzījuma vietu uzlabošanai. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Komisija tiek aicināta turpināt sniegt atbalstu Eiropas Cietumu un labošanas dienestu organizācijai (EuroPris), Eiropas Probācijas konfederācijai (CEP) un Atjaunojošās justīcijas Eiropas forumam (EFRJ), kurus pašlaik finansē no programmas “Tiesiskums”. Tā tiek aicināta izskatīt iespējas ciešāk sadarboties ar šīm organizācijām, jo īpaši, atbalstot CEP darbu pie datu vākšanas par to, kādas dalībvalstīs ir alternatīvas brīvības atņemšanai. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkls (EJN) tiek mudināts savās sanāksmēs turpināt diskusijas par Pamatlēmuma par probāciju un alternatīvām sankcijām (2008/947/TI) un Pamatlēmuma par Eiropas uzraudzības rīkojumu (2009/829/TI) izmantošanu. Tā mērķis ir apzināt šķēršļus šo instrumentu praktiskai piemērošanai un meklēt veidus, kā palielināt šādu instrumentu izmantošanu. |
| --- | --- |

8.

| 9. | EJN tiek mudināts turpināt regulāri atjaunināt Eiropas Tiesu atlantu. |
| --- | --- |

9.

| 10. | EJN tiek mudināts apsvērt informācijas apkopošanu savā tīmekļa vietnē par dažādiem ar brīvības atņemšanu nesaistītiem sodiem un pasākumiem katrā dalībvalstī. Šajā nolūkā var apsvērt sadarbību ar visām attiecīgām organizācijām, tostarp Eiropas Probācijas konfederāciju (CEP). |
| --- | --- |

10.

III.   Darbības, kas veicamas, lai pastiprinātu sadarbību ar Eiropas Padomi un citām attiecīgām organizācijām

| 1. | ES būtu cieši jāsadarbojas ar Eiropas Padomi un citām attiecīgām organizācijām, lai rastu sinerģijas saistībā ar darbu, kas attiecas uz brīvības atņemšanu un ar brīvības atņemšanu nesaistītu sodu un pasākumu izmantošanu. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Komisija un dalībvalstis tiek mudinātas pastiprināt sadarbību ar Eiropas Padomi un citām attiecīgām organizācijām, lai vairotu izpratni par to, kādas priekšrocības var sniegt ar brīvības atņemšanu nesaistītu sodu un pasākumu izmantošana. Komisija tiek mudināta turpināt sadarbību ar Eiropas Padomi, finansiāli atbalstot statistikas datu vākšanu ieslodzījuma un probācijas jomā (SPACE Statistics) un Valstu preventīvo mehānismu ES tīkla darbību. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Komisija un dalībvalstis tiek aicinātas apsvērt, kā veicināt Eiropas Padomes standartu noteikšanas dokumentu, attiecīgās Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūras un CPT ieteikumu par brīvības atņemšanu un ar brīvības atņemšanu nesaistītu sodu un izmantošanu izplatīšanu. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Sk., piemēram, 4. punktu apsvērumos Eiropas Padomes Ministru komitejas Ieteikumam Rec(2006)2 dalībvalstīm par Eiropas ieslodzījuma vietu noteikumiem: “nevienam nedrīkst atņemt brīvību, izņemot gadījumus, kad brīvības atņemšana ir galējais līdzeklis un kad tā notiek likumā noteiktajā kārtībā”. Eiropas Cilvēktiesību tiesa uz šiem ieteikumiem ir vairāk kā 1000 reizes atsaukusies savā judikatūrā.

(2)  Sk., piemēram, Padomes 2018. gada 8. marta secinājumus par to, kā veicināt piespiedsankcijām alternatīvu risinājumu izmantošanu attiecībā uz narkotikas lietojošiem likumpārkāpējiem, dok. 6931/18, kā arī ES Narkomānijas apkarošanas stratēģiju 2013.–2020. gadam (OV C 402, 29.12.2012., 1. lpp.) un ES Narkomānijas apkarošanas rīcības plānu 2017.–2020. gadam (OV C 215, 5.7.2017., 21. lpp.).

(3)  COM(2011) 327 final.

(4)  A8-0251/2017.

(5)  14419/15, 2015. gada 20. novembris.

(6)  2016. gada 5. aprīļa spriedums Apvienotajās lietās C-404/15 un C-659/15 Aranyosi un Căldăraru.

(7)  OV C 449, 13.12.2018., 6. lpp.

(8)  2019. gada 15. oktobra spriedums lietā C-128/18 Dorobantu, kurā Tiesa precizēja prasības izpildes tiesu iestādei gadījumos, kas attiecas uz Eiropas apcietināšanas orderiem un nodošanas procedūrām starp dalībvalstīm.

---

Eiropas Komisija

| 16.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 422/14 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 422/14

---

Euro maiņas kurss (1)

2019. gada 13. decembris

(2019/C 422/07)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,1174 |
| JPY | Japānas jena | 122,43 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4731 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,83508 |
| SEK | Zviedrijas krona | 10,4490 |
| CHF | Šveices franks | 1,0982 |
| ISK | Islandes krona | 137,00 |
| NOK | Norvēģijas krona | 10,0630 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 25,508 |
| HUF | Ungārijas forints | 328,85 |
| PLN | Polijas zlots | 4,2726 |
| RON | Rumānijas leja | 4,7795 |
| TRY | Turcijas lira | 6,4822 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,6159 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,4712 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 8,7062 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,6873 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,5106 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 308,97 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 16,1393 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,7900 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,4398 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 15 626,84 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,6199 |
| PHP | Filipīnu peso | 56,441 |
| RUB | Krievijas rublis | 69,9930 |
| THB | Taizemes bāts | 33,729 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 4,5664 |
| MXN | Meksikas peso | 21,2518 |
| INR | Indijas rūpija | 79,0610 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,1174

JPY

Japānas jena

122,43

DKK

Dānijas krona

7,4731

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,83508

SEK

Zviedrijas krona

10,4490

CHF

Šveices franks

1,0982

ISK

Islandes krona

137,00

NOK

Norvēģijas krona

10,0630

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

25,508

HUF

Ungārijas forints

328,85

PLN

Polijas zlots

4,2726

RON

Rumānijas leja

4,7795

TRY

Turcijas lira

6,4822

AUD

Austrālijas dolārs

1,6159

CAD

Kanādas dolārs

1,4712

HKD

Hongkongas dolārs

8,7062

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,6873

SGD

Singapūras dolārs

1,5106

KRW

Dienvidkorejas vona

1 308,97

ZAR

Dienvidāfrikas rands

16,1393

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,7900

HRK

Horvātijas kuna

7,4398

IDR

Indonēzijas rūpija

15 626,84

MYR

Malaizijas ringits

4,6199

PHP

Filipīnu peso

56,441

RUB

Krievijas rublis

69,9930

THB

Taizemes bāts

33,729

BRL

Brazīlijas reāls

4,5664

MXN

Meksikas peso

21,2518

INR

Indijas rūpija

79,0610

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---