# Den Europæiske Unions C 422/2019

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 422 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 62. årgang16. december 2019 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 422

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

62. årgang16. december 2019

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | II   Meddelelser |
| | FÆLLES ERKLÆRINGER |
| | Rådet |
| 2019/C 422/01 | Erklæring fra Kommissionen | 1 |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2019/C 422/02 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.9632 — E.ON/Berliner Stadtwerke/Tegel Energie) (
  1
  ) | 2 |
| 2019/C 422/03 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.9580 — Permira/Smith&Williamson) (
  1
  ) | 3 |
| 2019/C 422/04 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.9605 — DAK Americas/Lotte Chemical UK) (
  1
  ) | 4 |

Indhold

Side

II   Meddelelser

FÆLLES ERKLÆRINGER

Rådet

2019/C 422/01

Erklæring fra Kommissionen

1

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2019/C 422/02

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.9632 — E.ON/Berliner Stadtwerke/Tegel Energie) (
  1
  )

1

2

2019/C 422/03

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.9580 — Permira/Smith&Williamson) (
  1
  )

1

3

2019/C 422/04

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.9605 — DAK Americas/Lotte Chemical UK) (
  1
  )

1

4

---

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Rådet |
| 2019/C 422/05 | Rådets konklusioner om ofres rettigheder | 5 |
| 2019/C 422/06 | Rådets konklusioner om alternative foranstaltninger til frihedsberøvelse: Anvendelse af ikkefrihedsberøvende sanktioner og foranstaltninger på det strafferetlige område | 9 |
| | Europa-Kommissionen |
| 2019/C 422/07 | Euroens vekselkurs — 13. december 2019 | 14 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

2019/C 422/05

Rådets konklusioner om ofres rettigheder

5

2019/C 422/06

Rådets konklusioner om alternative foranstaltninger til frihedsberøvelse: Anvendelse af ikkefrihedsberøvende sanktioner og foranstaltninger på det strafferetlige område

9

Europa-Kommissionen

2019/C 422/07

Euroens vekselkurs — 13. december 2019

14

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

II Meddelelser

FÆLLES ERKLÆRINGER

Rådet

| 16.12.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 422/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 422/1

---

Erklæring fra Kommissionen

(2019/C 422/01)

Kommissionen er af den opfattelse, at det med henblik på trafiksikkerhed, forbrugerbeskyttelse, affaldsreduktion og den cirkulære økonomi er vigtigt, at dæk ikke kun testes i ny, men også i slidt tilstand. Derfor vil Kommissionen støtte udarbejdelsen af passende testprotokoller inden for rammerne af De Forenedes Nationers verdensforum for harmonisering af regulativer for motorkøretøjer. Hvis denne proces imidlertid ikke er afsluttet i juli 2023, agter Kommissionen at foreslå EU-lovgivning, der specifikt omfatter test af dæk i slidt tilstand.

---

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 16.12.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 422/2 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 422/2

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.9632 — E.ON/Berliner Stadtwerke/Tegel Energie)

(EØS-relevant tekst)

(2019/C 422/02)

Den 9. december 2019 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32019M9632. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32019M9632. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

| 16.12.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 422/3 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 422/3

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.9580 — Permira/Smith&Williamson)

(EØS-relevant tekst)

(2019/C 422/03)

Den 3. december 2019 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32019M9580. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32019M9580. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

| 16.12.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 422/4 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 422/4

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.9605 — DAK Americas/Lotte Chemical UK)

(EØS-relevant tekst)

(2019/C 422/04)

Den 3. december 2019 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32019M9605. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32019M9605. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

| 16.12.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 422/5 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 422/5

---

Rådets konklusioner om ofres rettigheder

(2019/C 422/05)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

SOM MINDER OM DE BETYDELIGE FREMSKRIDT, DER ER GJORT MED AT FASTLÆGGE EN OMFATTENDE EU-RAMME FOR OFRES RETTIGHEDER

SOM UNDERSTREGER BETYDNINGEN AF AT VIDEREUDVIKLE DENNE RAMME OG FORBEDRE DENS GNIDNINGSLØSE OG EFFEKTIVE GENNEMFØRELSE MED INDDRAGELSE AF ALLE RELEVANTE INTERESSENTER

1)

BEKRÆFTER Den Europæiske Unions nye strategiske dagsorden, hvor beskyttelse af borgere og frihedsrettigheder er en central prioritet i Unionens indsats for 2019-2024. Det Europæiske Råd har atter bekræftet, at Europa skal være et sted, hvor mennesker kan føle sig frie og sikre.

2)

NOTERER SIG med tilfredshed Kommissionens arbejde, både når det gælder at forbedre ofres rettigheder yderligere og udpege passende forbedringer med hensyn til ofres adgang til erstatning. Rådet finder desuden, at rapporten »Strengthening victims' rights: from compensation to reparation — For a new EU victims' rights strategy 2020-2025« (1) (styrkelse af ofres rettigheder: fra erstatning til oprejsning — for en ny EU-strategi for ofres rettigheder 2020-2025) udgør et godt grundlag for det fremtidige arbejde.

3)

ANERKENDER, at Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder (FRA) har udført et betydeligt arbejde, navnlig i forbindelse med forskning og undersøgelser vedrørende afdækning og afhjælpning af mangler med hensyn til ofres rettigheder, f.eks. de fire rapporter om retfærdighed for ofre for voldelige forbrydelser, der blev offentliggjort i april 2019. På grundlag af synspunkterne i ovennævnte rapporter ser Rådet et klart behov for foranstaltninger, der forbedrer ofres adgang til domstolsprøvelse og erstatning.

4)

MINDER OM Rådets tidligere konklusioner fra maj 2014 om terrorofre (2) og om forebyggelse og bekæmpelse af alle former for vold mod kvinder og piger, herunder kvindelig kønslemlæstelse (3).

5)

ANERKENDER de konkrete resultater, der er opnået via det horisontale mandat for EU-koordinatoren for bekæmpelse af menneskehandel, jf. artikel 20 i EU's direktiv om forebyggelse og bekæmpelse af menneskehandel, herunder med hensyn til adgangen til og gennemførelsen af rettighederne for ofre for menneskehandel, og i forbindelse med meddelelsen fra 2017 om »Rapportering om opfølgningen på EU's strategi for bekæmpelse af menneskehandel og fastlæggelse af yderligere konkrete tiltag«.

6)

ANSER det FOR særlig vigtigt at fortsætte og intensivere arbejdet med at styrke ofres rettigheder i Den Europæiske Union. Med henblik herpå bør den igangværende vurdering af gennemførelsen af de seneste retlige instrumenter — f.eks. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/541 af 15. marts 2017 om bekæmpelse af terrorisme (4) samt Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/29/EU af 25. oktober 2012 om minimumsstandarder for ofre for kriminalitet med hensyn til rettigheder, støtte og beskyttelse og om erstatning af Rådets rammeafgørelse 2001/220/RIA (5) — snart afsluttes. Rådet finder det begrundet at videreudvikle Den Europæiske Unions politik for ofre i overensstemmelse med de seneste relevante EU-statutter og i forhold til ofres behov og rettigheder.

7)

FINDER, at tilbageleveringen af indefrosne formuegoder til offeret i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1805 af 14. november 2018 om gensidig anerkendelse af afgørelser om indefrysning og afgørelser om konfiskation (6) er et vigtigt middel til at anerkende offeret.

8)

UNDERSTREGER vigtigheden af at styrke omsættelsen af statutterne vedrørende ofres rettigheder til bedste praksis i medlemsstaterne. Det er vigtigt, at ofre føler, at deres rettigheder gælder i praksis og uden hensyn til, i hvilken medlemsstat en forbrydelse er blevet begået. Ofres adgang til rettigheder skal sikres ved at gøre kommunikationen over for ofrene mere effektiv ved hjælp af alle passende foranstaltninger. Desuden er der behov for omfattende og permanent støtte til uddannelse af og ekspertise hos de personer, der kommer i kontakt med ofrene.

9)

UNDERSTREGER betydningen af EU-finansiering til fremme af rettighederne for ofre for forbrydelser i medlemsstaterne. Rådet anser det for afgørende, at muligheden for at finansiere foranstaltninger og initiativer, der tager sigte på at forbedre ofres rettigheder, inkluderes i programmet for retlige anliggender, programmet for rettigheder og værdier og Fonden for Intern Sikkerhed i Unionens flerårige finansielle ramme for 2021-2027.

10)

ANERKENDER, at spørgsmål vedrørende ofres rettigheder er interinstitutionelle, tværstatslige, flerdimensionelle og kræver koordinering. I forbindelse med udviklingen af koordinering på EU-plan skal der foretages en evaluering af de hidtidige erfaringer med koordineringsopgaver, inden der tages stilling til, om der skal indføres nye koordineringsstrukturer, eller om eksisterende opgaver skal ændres. Navnlig bør enhver overlapning med eksisterende mandater og rammer for koordinering på EU-plan, som er fastlagt i henhold til EU-retten, undgås. Det er vigtigt, at EU arbejder aktivt for at fremme det grænseoverskridende samarbejde mellem medlemsstaterne. De nationale koordineringsstrukturer bør dog fortsat være medlemsstaternes eneansvar.

11)

BEMÆRKER den fortsatte stigning inden for alle former for cyberkriminalitet og skadelig onlineadfærd trods en betydelig indsats for at sikre, at der anvendes regler og håndhæves rettigheder i cyberspace, hvilket gør det nødvendigt at yde beskyttelse til ofre, hvis grundlæggende rettigheder krænkes, eller som har lidt økonomiske tab, været udsat for identitetstyveri og fået deres omdømme skadet på tværs af grænserne.

12)

FINDER, at samarbejdet på både EU-plan og nationalt plan skal styrkes. Samarbejdet mellem medlemsstaterne og dets effektivitet skal øges ved hjælp af eksisterende EU-netværk. Det kunne overvejes at etablere et samarbejde mellem det europæiske netværk for ofres rettigheder (i det følgende benævnt »ENVR«) (7) og andre relevante EU-netværk, såsom Det Europæiske Retlige Netværk (8) og Det Europæiske Kriminalpræventive Net (»EUCPN«) (9). Endvidere mener Rådet, at der kunne afholdes mere regelmæssige møder mellem de centrale kontaktpunkter, der er fastlagt i direktivet om erstatning, f.eks. i forbindelse med ENVR's møder/aktiviteter. Med henblik på en fast anerkendelse af ofres synspunkt og for at styrke den støtte, som de modtager, skal partnerskaber med organisationer og/eller andre aktører, der yder støtte til ofre, fremmes aktivt.

13)

FINDER, at skadeserstatning til ofre, som har været udsat for forbrydelser, er en del af ofrenes grundlæggende rettigheder. Selv om gerningsmanden har den primære forpligtelse til at yde reel erstatning til ofre, bør der inden for den nærmeste fremtid gøres en særlig indsats for at forbedre ofrenes reelle adgang til statslig erstatning i henhold til bestemmelserne om de nationale erstatningsordninger i Rådets direktiv 2004/80/EF af 29. april 2004 om erstatning til ofre for forbrydelser (i det følgende benævnt »direktivet om erstatning«) (10). Dette vil navnlig forbedre situationen for ofre for forsætlige voldsforbrydelser.

14)

FINDER, at der bør overvejes passende foranstaltninger, som kan forbedre ofres adgang til erstatning. Disse foranstaltninger kunne omfatte en styrkelse af samarbejdet på nationalt plan og EU-plan. Afhængigt af udfaldet af den igangværende evaluering kunne der overvejes en eventuel revision af direktivet om erstatning. En del af det eventuelle revisionsarbejde bør gå ud på at definere de nationale kontaktpunkters opgaver nærmere. Hvis der skal overvejes fremtidige tiltag på området for ofres adgang til erstatning, bør der desuden gives flere oplysninger vedrørende de vanskeligheder, der er opstået i forbindelse med gennemførelsen af direktivet om erstatning. Desuden er der behov for flere oplysninger om de nationale kriterier for erstatning og definitionerne vedrørende forsætlige voldsforbrydelser i medlemsstaterne.

15)

UNDERSTREGER, at erstatningen fortsat skal være af økonomisk art for at forenkle de statslige erstatningsordninger samt for at tage passende hensyn til forskellene medlemsstaterne imellem. Medlemsstaterne bør sigte mod at sikre, at ofre ikke udsættes for sekundær viktimisering, når de søger erstatning, ved at yde passende støtte og beskyttelse. Rådet anser det ikke for muligt at harmonisere erstatningen og de statslige erstatningsordninger. Det kunne imidlertid undersøges, om definitionen af ofre, der er berettiget til erstatning fra staten, kan harmoniseres i et vist omfang.

EUROPA-KOMMISSIONEN OPFORDRES TIL AT:

1.

UDARBEJDE en EU-strategi for 2020-2024 om ofres rettigheder. Strategien bør være omfattende og omfatte alle ofre for forbrydelser med særlig vægt på ofre for voldelige forbrydelser. Der bør indgå en systematisk tilgang, der sikrer ofrene reel adgang til domstolsprøvelse og erstatning.

2.

MEDTAGE følgende foranstaltninger i strategien: fremme af bedste praksis blandt medlemsstaterne om metoder til forbedring af ofres adgang til information, støtte og beskyttelse, nye praktiske initiativer til uddannelse samt koordinering og styrkelse af aktiviteterne i eksisterende EU-netværk såsom det europæiske netværk for ofres rettigheder og netværket af nationale kontaktpunkter, der er oprettet i henhold til artikel 16 i direktivet om erstatning. I denne forbindelse opfordres Kommissionen til at evaluere aktiviteterne i og værdien af ENVR og netværket af nationale kontaktpunkter og vurdere, om det er hensigtsmæssigt at sammenlægge disse to net.

3.

EVALUERE den eksisterende lovramme om ofres rettigheder som led i ovennævnte strategi. Der bør lægges særlig vægt på revisionen af EU's regler om erstatning, f.eks. direktivet om erstatning. Virkningerne af Rådets rammeafgørelse 2005/214/JHA af 24. februar 2005 om anvendelse af princippet om gensidig anerkendelse på bødestraffe (11) for ofres adgang til erstatning bør også undersøges.

4.

OPFORDRE Eurojust, FRA, Det Europæiske Ligestillingsinstitut og ENVR til at undersøge, hvordan samarbejdet og udvekslingen af oplysninger mellem de kompetente myndigheder vedrørende ofre for voldelig kriminalitet i grænseoverskridende sager kan forbedres. Det Europæiske Netværk for Uddannelse af Dommere og Anklagere og Den Europæiske Unions Agentur for Uddannelse inden for Retshåndhævelse kan desuden også bidrage til uddannelse af de kompetente myndigheder.

5.

GØRE FULD ANVENDELSE af EU's finansieringsinstrumenter til fremme af rettighederne for ofre for forbrydelser og aktivt formidle oplysninger om EU' finansieringsmuligheder, hvis mål er at forbedre ofrenes rettigheder i medlemsstaterne.

MEDLEMSSTATERNE OPFORDRES TIL AT:

1.

SIKRE fuldstændig og korrekt omsættelse og effektiv praktisk gennemførelse af den eksisterende EU-lovgivning om ofres rettigheder.

2.

OPFYLDE forpligtelsen til at gennemføre de foranstaltninger, der er opnået enighed om i Rådets seneste konklusioner om ofres rettigheder.

3.

SIKRE, at de nationale erstatningsmyndigheder deltager, når det er nødvendigt, i nationale og bilaterale foranstaltninger og i møderne mellem de nationale kontaktpunkter for at styrke samarbejdet.

4.

SIKRE en omfattende og helhedsorienteret tilgang til ofres rettigheder, som inddrager alle de aktører, der kan tænkes at komme i kontakt med ofre, og omfatter ofres adgang til oplysninger om deres rettigheder, støtte og beskyttelse i overensstemmelse med ofrenes individuelle behov.

5.

SIKRE, at der findes nationale erstatningspolitikker for ofres adgang til erstatning og, hvis det er nødvendigt, udvikle tiltag, der kan forbedre deres funktion. En del af denne udvikling kan koncentreres om at forbedre mulighederne for at anvende ny teknologi, så ofrene kan informeres bedre om erstatning. Oplysningerne skal være interaktive, brugervenlige og tilgængelige for alle brugere. Medlemsstaterne bør overveje at sørge for, at disse oplysninger er tilgængelige på i hvert fald engelsk foruden de nationale sprog. Medlemsstaterne opfordres også til at udvikle elektroniske tjenester og brugervenlige formularer til ansøgning om erstatning.

6.

STYRKE bevidstheden hos de myndigheder, der kan tænkes at komme i kontakt med ofre, om de statslige erstatningsordninger, f.eks. gennem uddannelsestilbud. Endvidere opfordres medlemsstaterne til at overveje, om erstatningsmyndighederne også bør modtage uddannelse i henhold til artikel 25 i direktivet om ofres rettigheder.

7.

GØRE FULD BRUG af EU's finansieringsinstrumenter til fremme af rettighederne for ofre for forbrydelser, f.eks. ved at udvikle og oprette interaktive og brugervenlige nationale websteder, telefonhjælpetjenester og mobilapplikationer til erstatningsmyndigheder i medlemsstaterne.

---

(1)  Rapporten findes i 8629/19.

1

(2)  9719/18.

2

(3)  9543/14.

3

(4)  EUT L 88 af 31.3.2017, s. 6.

4

(5)  EUT L 315 af 14.11.2012, s. 57.

5

(6)  EUT L 303 af 28.11.2018, s. 1.

6

(7)  ENVR blev oprettet for at gennemføre Rådets konklusioner om oprettelse af et uformelt europæisk netværk for ofres rettigheder, som blev vedtaget i juni 2016 (9997/16).

7

(8)  Rådets afgørelse 2008/976/RIA af 16. december 2008 om Det Europæiske Retlige Netværk (EUT L 348 af 24.12.2008, s. 130).

8

(9)  Rådets afgørelse 2009/902/RIA af 30. november 2009 om oprettelse af et europæisk kriminalpræventivt net (EUCPN) og om ophævelse af afgørelse 2001/427/RIA (EUT L 321 af 8.12.2009, s. 44).

9

(10)  EUT L 261 af 6.8.2004, s. 15.

10

(11)  EUT L 76 af 22.3.2005, s. 16.

11

---

| 16.12.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 422/9 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 422/9

---

Rådets konklusioner om alternative foranstaltninger til frihedsberøvelse: Anvendelse af ikkefrihedsberøvende sanktioner og foranstaltninger på det strafferetlige område

(2019/C 422/06)

Indledning

| 1. | Ifølge den nye strategiske dagsorden for 2019-2024, som Det Europæiske Råd vedtog den 20. juni 2019, er beskyttelse af borgerne og frihedsrettighederne en nøgleprioritet i den næste institutionelle cyklus. Den Europæiske Union er fast besluttet på at bygge videre på og styrke bekæmpelsen af terrorisme og grænseoverskridende kriminalitet og forbedre samarbejdet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Effektive systemer for strafferetlige sanktioner spiller en vigtig rolle ved beskyttelsen af borgerne og sikringen af sikkerheden. De strafferetlige sanktioner og foranstaltninger, der anvendes, og den måde, som de håndhæves på, bidrager til at forebygge tilbagefald til kriminalitet og påvirker dermed sikkerheden i samfundet. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Håndhævelsen af strafferetlige sanktioner og foranstaltninger bør baseres på viden, der udledes af relevant forskning, der viser, at de anvendte sanktioner og foranstaltninger nedbringer tilbagefaldet til kriminalitet og fremmer sikkerheden. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Alvorlige lovovertrædelser kræver passende reaktioner, og frihedsberøvelse er et nødvendigt redskab i de strafferetlige sanktionssystemer. Der er imidlertid bred konsensus om, at frihedsberøvelse kun bør anvendes som en sidste udvej (ultima ratio) (1). Anvendelse af ikkefrihedsberøvende sanktioner og foranstaltninger — i stedet for frihedsberøvelse — kan alt efter omstændighederne og under hensyntagen til sagens individuelle forhold have flere fordele, hvilket underbygges af mange års forskning. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Alternative foranstaltninger til frihedsberøvelse spiller en vigtig rolle for at fremme lovovertræderens sociale rehabilitering og reintegrering, hvilket er et af hovedmålene med anvendelsen af disse foranstaltninger (2). Disse alternative foranstaltninger har også flere andre fordele, navnlig ved at mindske tilbagefaldet til kriminalitet og således fremme offentlig sikkerhed. De kan anvendes i lovovertræderens interesse, men også i ofrenes, potentielle fremtidige ofres og mere generelt samfundets interesse. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Alternative foranstaltninger til frihedsberøvelse findes i alle medlemsstaterne, f.eks. i form af betinget fængselsstraf, samfundstjeneste, pengestraf og elektronisk overvågning. Endvidere kan nyudvikling inden for teknologi og digitalisering bidrage til et mere effektivt system for ikkefrihedsberøvende sanktioner og foranstaltninger i fremtiden. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Det er desuden særlig vigtigt at tage ofrene for kriminalitet i betragtning. Med hensyn til lovovertrædelser, der egner sig til mægling, kan genoprettende retfærdighed give muligheder med hensyn til den måde, som lovovertrædelser behandles på, ved at anerkende offerets og det bredere samfunds rolle og ved at fokusere på at afhjælpe den skade, som lovovertræderen har forvoldt. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Frihedsberøvelse anvendes ikke alene som en strafferetlig sanktion, men også bredt forud for domsafsigelsen i retssager. Alternative foranstaltninger til frihedsberøvelse bør derfor overvejes i hele den strafferetlige kæde. |
| --- | --- |

8.

| 9. | For så vidt angår individuelle tilfælde fastlægger de relevante myndigheder, hvilken sanktion eller foranstaltning der er passende. Overordnet kan medlemsstaterne undersøge de fordele, der er forbundet med at gøre det muligt at anvende ikkefrihedsberøvende sanktioner og foranstaltninger under hele straffesagen, og fremme deres anvendelse, når det anses for hensigtsmæssigt og effektivt. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Det strafferetlige sanktionssystem henhører under medlemsstaternes kompetence, og systemerne varierer medlemsstaterne imellem. Derfor bør fokus på EU-plan koncentrere sig om ikkelovgivningsmæssige foranstaltninger. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Ud over ovennævnte fordele forventes det, at den øgede anvendelse af ikkefrihedsberøvende sanktioner og foranstaltninger også kan have en positiv indvirkning på spørgsmål vedrørende overfyldte fængsler, utilstrækkelige fængselsforhold, radikalisering i fængsler og forhindringer i forbindelse med gensidig anerkendelse i straffesager, idet alle disse spørgsmål er blevet rejst i forskellige EU-fora inden for de seneste år. |
| --- | --- |

11.

Alternative foranstaltninger til frihedsberøvelse — politikbaggrund

| 12. | Alternativer til frihedsberøvelse har eksplicit eller implicit været på EU's dagsorden i flere år og i mange sammenhænge. Haagprogrammet fra 2004 og Stockholmprogrammet fra 2009 anerkendte, at frihedsberøvelse og alternativer til frihedsberøvelse er et vigtigt område inden for EU's politik for retlige anliggender. |
| --- | --- |

12.

| 13. | I 2011 fremlagde Kommissionen »en grønbog om anvendelse af EU-lovgivningen om frihedsberøvelse på det strafferetlige område« (3). I grønbogen blev det bl.a. fastslået, at det nok vil være vanskeligt at udvikle et tættere retligt samarbejde mellem medlemsstaterne, medmindre der blev gøres en større indsats for at forbedre forholdene under frihedsberøvelse og fremme alternativerne til varetægtsfængsling. |
| --- | --- |

13.

| 14. | I Europa-Parlamentets beslutning af 5. oktober 2017 om fængselssystemer og -forhold (4) noterede Parlamentet sig, at overbelægning af fængsler er meget almindeligt i Europa, men at forøgelsen af fængselskapaciteten ikke er den eneste løsning på overbelægningen. Parlamentet insisterede desuden på, at der bør gennemføres en effektiv, langsigtet ledelse af fængselsvæsenet med en reducering af antallet af fængslede gennem en hyppigere brug af ikkefrihedsberøvende strafudmålinger. |
| --- | --- |

14.

| 15. | I Rådets konklusioner af 20. november 2015 om styrkelse af den strafferetlige respons på radikalisering, der fører til terrorisme og voldelig ekstremisme (5), nævnes alternativer til frihedsberøvelse i alle en straffesags faser desuden som en mulig foranstaltning, når man overvejer, hvordan der strafferetligt skal reageres på radikalisering. |
| --- | --- |

15.

| 16. | I overensstemmelse med artikel 82, stk. 1, i TEUF bygger det retlige samarbejde i straffesager i Unionen på princippet om gensidig anerkendelse af domme og retsafgørelser. Princippet om gensidig anerkendelse er baseret på gensidig tillid mellem medlemsstaterne. Den Europæiske Unions Domstol anførte i sin dom af 5. april 2016, Aranyosi og Căldăraru (6), at dårlige fængselsforhold i medlemsstaterne kan svække gensidig tillid og undergrave gensidig anerkendelse, og understregede, at chartret om grundlæggende rettigheder forbyder umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf. Efter dommen vedtog Rådet i december 2018 — under det østrigske formandskab af Rådet — konklusioner om »Fremme af gensidig anerkendelse ved at styrke gensidig tillid« (7). I disse konklusioner opfordres medlemsstaterne til at have lovgivning, der i givet fald tillader at gøre brug af alternative foranstaltninger til frihedsberøvelse for at nedbringe antallet af indsatte i deres tilbageholdelsesfaciliteter og derved fremme målet om social rehabilitering og også påpege, at gensidig tillid ofte svækkes af ringe forhold under frihedsberøvelse og problemet med overfyldte fængsler. Domstolen præciserede yderligere kravene fra Aranyosi og Căldăraru-dommen i den nylige Dorobantu-dom (8). |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europarådet har allerede en lang tradition for at behandle spørgsmål om frihedsberøvelse og anvendelse af ikkefrihedsberøvende sanktioner og foranstaltninger og har også indsamlet dybtgående viden om emnet. EU vil derfor kunne drage fordel af et tættere samarbejde med Europarådet i denne henseende. |
| --- | --- |

17.

Vejen frem

| 18. | På samlingen mellem justits- og indenrigsministrene i juli 2019 anerkendte ministrene, at der er behov for at tackle komplekse spørgsmål vedrørende fængselsforhold, overfyldte fængsler, radikalisering i fængsler og også samarbejde i straffesager. Ministrene understregede også betydningen af at øge anvendelsen af alternative foranstaltninger til frihedsberøvelse i medlemsstaterne i de kommende år og understregede de fordele, som anvendelsen heraf kan have. |
| --- | --- |

18.

| 19. | De fremskridt, der allerede er gjort i medlemsstaterne med hensyn til anvendelse af alternative foranstaltninger til frihedsberøvelse, både forud for og efter domsafsigelsen, hilses velkommen. I de kommende år bør det i hele EU være et fælles mål, at brugen af ikkefrihedsberøvende sanktioner og foranstaltninger som alternativer til frihedsberøvelse under hele forløbet af straffesager, når det anses for relevant, øges yderligere. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Under den niende runde af gensidige evalueringer vil man bl.a. analysere rammeafgørelsen om prøvetid med tilsyn og alternative sanktioner (2008/947/RIA) og rammeafgørelsen om den europæiske kontrolordre (2009/829/RIA) og indsamle værdifulde oplysninger om, hvorfor anvendelsen af disse instrumenter hidtil har været begrænset. Der er imidlertid behov for at indsamle mere omfattende oplysninger om anvendelsen af ikkefrihedsberøvende sanktioner og foranstaltninger i medlemsstaterne og drøfte de forskellige fordele, der kan være forbundet med dem. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Udveksling af bedste praksis er en nyttig måde for medlemsstaterne til at lære af hinanden og forbedre deres respektive lovgivning, procedurer og praksis. EU kan også drage fordel af et tættere samarbejde med Europarådet og andre relevante organisationer. |
| --- | --- |

21.

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION KONKLUDERER DERFOR FØLGENDE:

I.   Tiltag, der skal iværksættes på nationalt plan

| 1. | Medlemsstaterne opfordres til at undersøge mulighederne for, hvor det er relevant, at øge anvendelsen af ikkefrihedsberøvende sanktioner og foranstaltninger såsom betinget fængselsstraf, samfundstjeneste, pengestraf og elektronisk overvågning og lignende foranstaltninger baseret på nye teknologier. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Medlemsstaterne opfordres til at overveje at give mulighed for at anvende forskellige former for førtidsløsladelse eller prøveløsladelse. Formålet er at forberede lovovertræderne bedre på genintegration i samfundet og hjælpe dem med at forebygge tilbagefald til kriminalitet. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Medlemsstaterne opfordres til at overveje mulighederne for og fordelene ved at anvende genoprettende retfærdighed. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Medlemsstaterne opfordres til i deres lovgivning at give mulighed for at anvende ikkefrihedsberøvende foranstaltninger også forud for domsafsigelsen i straffesager. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Medlemsstaterne opfordres til at sikre, at oplysninger om lovgivning om ikkefrihedsberøvende sanktioner og foranstaltninger er let tilgængelige for aktørerne under hele forløbet af straffesager. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Medlemsstaterne opfordres til at øge bevidstheden hos retsvæsenets aktører om fordelene ved alternative foranstaltninger til frihedsberøvelse samt tilgængeligheden af og de tekniske kendetegn ved de eksisterende værktøjer såsom elektronisk overvågning. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Medlemsstaterne opfordres til at tilbyde uddannelse til retsvæsenets aktører i anvendelsen af alternative foranstaltninger til frihedsberøvelse, herunder genoprettende retfærdighed, og i de eksisterende rekommandationer fra Europarådet om emnet. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Medlemsstaterne opfordres til at udvikle eller forbedre uddannelsen af fængselspersonale og tilsynsværger, dommere, anklagere og forsvarsadvokater, hvad angår indholdet og anvendelsen af rammeafgørelsen om prøvetid med tilsyn og alternative sanktioner (2008/947/RIA) og rammeafgørelsen om den europæiske kontrolordre (2009/829/RIA), og til at øge bevidstheden om mulighederne for at anvende ikkefrihedsberøvende sanktioner og foranstaltninger under hele forløbet af straffesager. |
| --- | --- |

8.

| 9. | For så vidt angår anvendelsen af alternative foranstaltninger til frihedsberøvelse opfordres medlemsstaterne til at lægge særlig vægt på behovene hos sårbare personer såsom børn, personer med handicap og kvinder under graviditet og efter fødslen. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Medlemsstaterne opfordres til at forbedre indsamlingen af oplysninger om anvendelsen af ikkefrihedsberøvende sanktioner og foranstaltninger og om anvendelsen af rammeafgørelsen om prøvetid med tilsyn og alternative sanktioner (2008/947/RIA) og rammeafgørelsen om den europæiske kontrolordre (2009/829/RIA). |
| --- | --- |

10.

| 11. | Medlemsstaterne opfordres til at forbedre kapaciteten med hensyn til tilsynsvirksomhed, herunder tilsynet med ikkefrihedsberøvende sanktioner. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Medlemsstaterne opfordres til at udveksle bedste praksis med hinanden og med Kommissionen for så vidt angår alle aspekter af ikkefrihedsberøvende sanktioner og foranstaltninger med henblik på at lære af hinanden. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Medlemsstaterne opfordres også til at fortsætte deres indsats for at forbedre fængselsforholdene, imødegå overfyldte fængsler og fremme genintegrationen af lovovertrædere i samfundet under hensyntagen til indvirkningen på nedbringelse af tilbagefaldet til kriminalitet og risikoen for radikalisering i fængsler. |
| --- | --- |

13.

II.   Tiltag, der skal iværksættes på EU-plan

| 1. | Kommissionen opfordres til at undersøge mulighederne for at fremme anvendelsen af ikkefrihedsberøvende sanktioner og foranstaltninger på sin dagsorden og øge bevidstheden om fordelene ved ikkefrihedsberøvende sanktioner og foranstaltninger hos de politiske beslutningstagere og aktørerne. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kommissionen opfordres til at vurdere behovet for at foretage en sammenlignende undersøgelse med henblik på at analysere anvendelsen af ikkefrihedsberøvende sanktioner og foranstaltninger i alle medlemsstater med det sigte at støtte formidlingen af bedste praksis på nationalt plan. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kommissionen opfordres til fortsat at styrke gennemførelsen af både rammeafgørelsen om prøvetid med tilsyn og alternative sanktioner (2008/947/RIA) og rammeafgørelsen om den europæiske kontrolordre (2009/829/RIA) under hensyntagen til de oplysninger, der blev indsamlet under den niende runde af gensidige evalueringer. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kommissionen opfordres til at udvikle uddannelse for dommere og anklagere gennem Det Europæiske Netværk for Uddannelse af Dommere og Anklagere (EJTN) samt til fængselspersonale og tilsynsværger på EU-plan gennem European Penitentiary Training Academies (EPTA), som i øjeblikket finansieres under programmet for retlige anliggender. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kommissionen opfordres til at iværksætte regelmæssige ekspertmøder om frihedsberøvelse og ikkefrihedsberøvende sanktioner og foranstaltninger for at tilskynde til udveksling af bedste praksis mellem eksperter og aktører i alle medlemsstaterne for så vidt angår nationale politikker og praksis på dette område. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kommissionen opfordres til at overveje, hvordan medlemsstaterne kan få tildelt midler til at videreudvikle tilsynsvirksomhed, herunder tilsyn med ikkefrihedsberøvende sanktioner og foranstaltninger, og forbedre fængselsfaciliteterne. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kommissionen opfordres til fortsat at støtte den europæiske fængselssamarbejdsorganisation (EuroPris), den europæiske organisation for prøvetid med tilsyn (CEP) og Det Europæiske Forum for Genoprettende Retfærdighed (EFRJ), der i øjeblikket finansieres under programmet for retlige anliggender. Den opfordres til at undersøge mulighederne for et tættere samarbejde med disse organisationer, navnlig ved at støtte arbejdet i CEP med at indsamle oplysninger om alternativer til frihedsberøvelse i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Det Europæiske Retlige Netværk (EJN) opfordres til at fortsætte drøftelserne på sine møder om anvendelsen af rammeafgørelsen om prøvetid med tilsyn og alternative sanktioner (2008/947/RIA) og rammeafgørelsen om den europæiske kontrolordre (2009/829/RIA). Målet er at identificere hindringer for den praktiske anvendelse af instrumenterne og finde metoder til at øge anvendelsen af de pågældende instrumenter. |
| --- | --- |

8.

| 9. | EJN opfordres til fortsat regelmæssigt at ajourføre det europæiske retslige atlas. |
| --- | --- |

9.

| 10. | EJN opfordres til at overveje at indsamle oplysninger på sit websted om de forskellige ikkefrihedsberøvende sanktioner og foranstaltninger i de enkelte medlemsstater. Med henblik herpå kan det overvejes at samarbejde med enhver relevant organisation, herunder den europæiske organisation for prøvetid med tilsyn (CEP). |
| --- | --- |

10.

III.   Tiltag, der skal iværksættes for at fremme samarbejdet med Europarådet og andre relevante organisationer

| 1. | EU bør arbejde tæt sammen med Europarådet og andre relevante organisationer for at finde synergier med hensyn til arbejde vedrørende frihedsberøvelse og anvendelse af ikkefrihedsberøvende sanktioner og foranstaltninger. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kommissionen og medlemsstaterne opfordres til at styrke samarbejdet med Europarådet og andre relevante organisationer for at øge bevidstheden om de fordele, der er forbundet med at anvende ikkefrihedsberøvende sanktioner og foranstaltninger. Kommissionen opfordres til at fortsætte samarbejdet med Europarådet ved finansielt at støtte indsamlingen af statistikker vedrørende fængsler og tilsyn (SPACE-statistikker) og driften af EU's netværk af nationale forebyggende mekanismer (EU NPM). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kommissionen og medlemsstaterne opfordres til at overveje, hvordan man kan fremme udbredelsen af Europarådets standardsættende tekster, Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols relevante retspraksis og rekommendationerne fra Komitéen til Forebyggelse af Tortur om frihedsberøvelse og anvendelse af ikkefrihedsberøvende sanktioner og foranstaltninger. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Se f.eks. punkt 4 i betragtningerne til rekommandation Rec(2006)2, vedtaget af Europarådets Ministerkomité, om de europæiske fængselsregler: »Ingen må berøves sin frihed undtagen som en sidste udvej og i overensstemmelse med en procedure, som er fastsat ved lov«. Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol har i sin retspraksis henvist til disse rekommandationer mere end 1 000 gange.

(2)  Se f.eks. Rådets konklusioner af 8. marts 2018 om fremme af alternativer til tvangsforanstaltninger for kriminelle narkomaner (dok. 6931/18), samt Den Europæiske Unions narkotikastrategi (2013-2020) (EUT C 402 af 29.12.2012, s. 1) og Den Europæiske Unions narkotikahandlingsplan (2017-2020) (EUT C 215 af 5.7.2017, s. 21).

(3)  KOM(2011) 327 endelig.

(4)  A8-0251/2017.

(5)  14419/15 af 20. november 2015.

(6)  Dom af 5. april 2016 i forenede sager C-404/15 og C-659/15, Aranyosi og Căldăraru.

(7)  EUT C 449 af 13.12.2018, s. 6.

(8)  Dom af 15. oktober 2019 i C-128/18, Dorobantu, hvori Domstolen præciserede kravene til den fuldbyrdende judicielle myndighed i sager om europæiske arrestordrer og procedurerne for overgivelse mellem medlemsstaterne.

---

Europa-Kommissionen

| 16.12.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 422/14 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 422/14

---

Euroens vekselkurs (1)

13. december 2019

(2019/C 422/07)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,1174 |
| JPY | japanske yen | 122,43 |
| DKK | danske kroner | 7,4731 |
| GBP | pund sterling | 0,83508 |
| SEK | svenske kroner | 10,4490 |
| CHF | schweiziske franc | 1,0982 |
| ISK | islandske kroner | 137,00 |
| NOK | norske kroner | 10,0630 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 25,508 |
| HUF | ungarske forint | 328,85 |
| PLN | polske zloty | 4,2726 |
| RON | rumænske leu | 4,7795 |
| TRY | tyrkiske lira | 6,4822 |
| AUD | australske dollar | 1,6159 |
| CAD | canadiske dollar | 1,4712 |
| HKD | hongkongske dollar | 8,7062 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,6873 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,5106 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 308,97 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 16,1393 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 7,7900 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,4398 |
| IDR | indonesiske rupiah | 15 626,84 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,6199 |
| PHP | filippinske pesos | 56,441 |
| RUB | russiske rubler | 69,9930 |
| THB | thailandske bath | 33,729 |
| BRL | brasilianske real | 4,5664 |
| MXN | mexicanske pesos | 21,2518 |
| INR | indiske rupee | 79,0610 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,1174

JPY

japanske yen

122,43

DKK

danske kroner

7,4731

GBP

pund sterling

0,83508

SEK

svenske kroner

10,4490

CHF

schweiziske franc

1,0982

ISK

islandske kroner

137,00

NOK

norske kroner

10,0630

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

25,508

HUF

ungarske forint

328,85

PLN

polske zloty

4,2726

RON

rumænske leu

4,7795

TRY

tyrkiske lira

6,4822

AUD

australske dollar

1,6159

CAD

canadiske dollar

1,4712

HKD

hongkongske dollar

8,7062

NZD

newzealandske dollar

1,6873

SGD

singaporeanske dollar

1,5106

KRW

sydkoreanske won

1 308,97

ZAR

sydafrikanske rand

16,1393

CNY

kinesiske renminbi yuan

7,7900

HRK

kroatiske kuna

7,4398

IDR

indonesiske rupiah

15 626,84

MYR

malaysiske ringgit

4,6199

PHP

filippinske pesos

56,441

RUB

russiske rubler

69,9930

THB

thailandske bath

33,729

BRL

brasilianske real

4,5664

MXN

mexicanske pesos

21,2518

INR

indiske rupee

79,0610

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---