# Eiropas Savienības C 394/2019

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 394 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 62. gadagājums2019. gada 21. novembris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 394

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

62. gadagājums2019. gada 21. novembris

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | IV   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2019/C 394/01 | Euro maiņas kurss — 2019. gada 20. novembris | 1 |
| | DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| 2019/C 394/02 | Paziņojums saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. panta 4. punktu – Atļauja saglabāt valsts pasākumus, kas ir stingrāki par ES saskaņošanas pasākuma noteikumiem (
  1
  ) | 2 |
| 2019/C 394/03 | Paziņojums saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. panta 4. punktu – Atļauja saglabāt valsts pasākumus, kas ir stingrāki par ES saskaņošanas pasākuma noteikumiem (
  1
  ) | 5 |

Saturs

Lappuse

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2019/C 394/01

Euro maiņas kurss — 2019. gada 20. novembris

1

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

2019/C 394/02

Paziņojums saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. panta 4. punktu – Atļauja saglabāt valsts pasākumus, kas ir stingrāki par ES saskaņošanas pasākuma noteikumiem (
  1
  )

1

2

2019/C 394/03

Paziņojums saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. panta 4. punktu – Atļauja saglabāt valsts pasākumus, kas ir stingrāki par ES saskaņošanas pasākuma noteikumiem (
  1
  )

1

5

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2019/C 394/04 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.9598 – Allianz/T&R) Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 8 |
| 2019/C 394/05 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.9620 – Bridgepoint/Vermaat) Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 10 |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2019/C 394/06 | Ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijas grozījuma pieteikuma publikācija saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pantu | 11 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2019/C 394/04

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.9598 – Allianz/T&R) Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

Allianz

T&R)

1

8

2019/C 394/05

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.9620 – Bridgepoint/Vermaat) Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

Bridgepoint/Vermaat

1

10

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2019/C 394/06

Ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijas grozījuma pieteikuma publikācija saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pantu

11

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 21.11.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 394/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 394/1

---

Euro maiņas kurss (1)

2019. gada 20. novembris

(2019/C 394/01)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,1059 |
| JPY | Japānas jena | 119,96 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4731 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,85715 |
| SEK | Zviedrijas krona | 10,6935 |
| CHF | Šveices franks | 1,0977 |
| ISK | Islandes krona | 135,90 |
| NOK | Norvēģijas krona | 10,1455 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 25,541 |
| HUF | Ungārijas forints | 333,41 |
| PLN | Polijas zlots | 4,2932 |
| RON | Rumānijas leja | 4,7803 |
| TRY | Turcijas lira | 6,3003 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,6227 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,4711 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 8,6549 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,7222 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,5059 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 294,49 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 16,3671 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,7786 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,4395 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 15 602,04 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,6066 |
| PHP | Filipīnu peso | 56,279 |
| RUB | Krievijas rublis | 70,7748 |
| THB | Taizemes bāts | 33,382 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 4,6409 |
| MXN | Meksikas peso | 21,4802 |
| INR | Indijas rūpija | 79,4230 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,1059

JPY

Japānas jena

119,96

DKK

Dānijas krona

7,4731

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,85715

SEK

Zviedrijas krona

10,6935

CHF

Šveices franks

1,0977

ISK

Islandes krona

135,90

NOK

Norvēģijas krona

10,1455

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

25,541

HUF

Ungārijas forints

333,41

PLN

Polijas zlots

4,2932

RON

Rumānijas leja

4,7803

TRY

Turcijas lira

6,3003

AUD

Austrālijas dolārs

1,6227

CAD

Kanādas dolārs

1,4711

HKD

Hongkongas dolārs

8,6549

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,7222

SGD

Singapūras dolārs

1,5059

KRW

Dienvidkorejas vona

1 294,49

ZAR

Dienvidāfrikas rands

16,3671

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,7786

HRK

Horvātijas kuna

7,4395

IDR

Indonēzijas rūpija

15 602,04

MYR

Malaizijas ringits

4,6066

PHP

Filipīnu peso

56,279

RUB

Krievijas rublis

70,7748

THB

Taizemes bāts

33,382

BRL

Brazīlijas reāls

4,6409

MXN

Meksikas peso

21,4802

INR

Indijas rūpija

79,4230

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

| 21.11.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 394/2 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 394/2

---

Paziņojums saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. panta 4. punktu – Atļauja saglabāt valsts pasākumus, kas ir stingrāki par ES saskaņošanas pasākuma noteikumiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2019/C 394/02)

1.

Ar 2019. gada 7. augusta vēstuli, ko Komisija saņēma 2019. gada 9. augustā, Slovākija paziņoja Komisijai, ka tā vēlas saglabāt izņēmumu valsts noteikumos par kadmija saturu fosfāta mēslošanas līdzekļos. Attiecīgais valsts noteikums (3. pielikuma 1. punkts Slovākijas Lauksaimniecības ministrijas dekrētā Nr. 577/2005, ar ko nosaka mēslošanas līdzekļu tipus, mēslošanas līdzekļu sastāvu, iepakojumu un marķējumu, analītiskās metodes mēslošanas līdzekļu testēšanai, riska elementus un robežvērtības atsevišķām mēslošanas līdzekļu grupām, atļautās atkāpes un robežvērtības lauksaimniecības mēslošanas līdzekļiem likumā Nr. 136/2000 par mēslošanas līdzekļiem) nosaka robežvērtību 20 mg/kg fosfora pentoksīda kadmijam mēslošanas līdzekļos ar fosfora pentoksīda saturu, kas lielāks par 5 %. Tas atšķirtos no 3. punkta a) apakšpunkta ii) daļas kategorijā PFC 1(B) un 2. punkta a) apakšpunkta ii) daļas kategorijā PFC 1(C)(I) Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/1009 (1) I pielikuma II daļā.

2.

ES līmenī noteikto saskaņošanas noteikumu piemērošana nav obligāta. Tas nozīmē, ka ražotājam ir iespēja izvēlēties:

| 1) | vai nu pārdot produktus, uz kuriem attiecas saskaņošanas noteikumi, kas noteikti ES līmenī; tādā gadījumā šie produkti tiek dēvēti par “saskaņotiem produktiem” un tos var brīvi pārvietot vienotajā tirgū; |
| --- | --- |

1)

vai nu pārdot produktus, uz kuriem attiecas saskaņošanas noteikumi, kas noteikti ES līmenī; tādā gadījumā šie produkti tiek dēvēti par “saskaņotiem produktiem” un tos var brīvi pārvietot vienotajā tirgū;

| 2) | vai pārdot produktus saskaņā ar dalībvalstī piemērojamiem valsts noteikumiem; šos produktus dēvē par “nesaskaņotiem produktiem”, un tos var pārdot citā ES dalībvalstī, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 34.–36. pantu un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 764/2008 (4). |
| --- | --- |

2)

vai pārdot produktus saskaņā ar dalībvalstī piemērojamiem valsts noteikumiem; šos produktus dēvē par “nesaskaņotiem produktiem”, un tos var pārdot citā ES dalībvalstī, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 34.–36. pantu un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 764/2008 (4).

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2003/2003 par “EK mēslošanas līdzekli” var dēvēt mēslošanas līdzekli, kas pieder pie tās I pielikumā uzskaitīto mēslošanas līdzekļu tipa un atbilst minētās regulas noteikumiem (saskaņotie produkti). Regulas I pielikumā ir uzskaitīti dažādi mēslošanas līdzekļu tipi, no kuriem dažiem fosfora saturs pārsniedz 5 % fosfora pentoksīda.

Regulā (EK) Nr. 2003/2003 nav noteiktas robežvērtības attiecībā uz piesārņotājiem EK mēslošanas līdzekļos (saskaņotie produkti). Tajā noteikts, ka dalībvalstis nedrīkst aizliegt, ierobežot vai traucēt laist tirgū prasībām atbilstošu “EK mēslošanas līdzekli”, tostarp, pamatojoties uz to sastāvu, piemēram, piesārņotāju saturu. Tomēr dalībvalstu tiesību aktos var noteikt obligātas robežvērtības attiecībā uz piesārņotājiem, kuras piemēro nesaskaņotajiem produktiem.

Regulā (ES) 2019/1009 ir paredzēti ES mēslošanas līdzekļu saskaņošanas noteikumi, kuros uzskaitīts vairāk produktu kategoriju nekā ierobežotajā sarakstā Regulas (EK) Nr. 2003/2003 I pielikumā. Tajā pirmo reizi ES līmenī ir noteiktas piesārņotāju robežvērtības saskaņotajiem produktiem.

Regulā ir atsauce uz “fosfāta mēslošanas līdzekļiem”, kas ir neorganiski makroelementu mēslošanas līdzekļi vai organominerāli mēslošanas līdzekļi, kuros fosfora saturs ir vismaz 5 masas procenti fosfora pentoksīda. Kadmija robežvērtība fosfāta mēslošanas līdzekļos ir noteikta kā 60 mg/kg fosfora pentoksīda.

Līdzīgi kā Regulā (EK) Nr. 2003/2003 dalībvalstis nedrīkst kavēt atbilstīgu ES mēslošanas līdzekļu pieejamību tirgū tādu iemeslu dēļ, kas saistīti ar piesārņotāju saturu. Tomēr tās var saglabāt vai ieviest robežvērtības piesārņojošām vielām nesaskaņotajos produktos, ja uzskata par vajadzīgu.

3.

Slovākija 2019. gada 27. septembra vēstulē paskaidroja, ka valsts tiesību aktos no 2005. gada ir ieviesta robežvērtība 20 mg/kg fosfora pentoksīda fosfora mēslošanas līdzekļiem, kombinētajiem mēslošanas līdzekļiem un mēslošanas līdzekļiem, kas satur arī mikroelementus. Šī robežvērtība neattiecas uz EK mēslošanas līdzekļiem (saskaņotajiem produktiem). Slovākija apstiprināja, ka vēlas saglabāt šo noteikumu, ar ko atkāpjas no robežvērtības, kas attiecībā uz kadmiju noteikta fosfāta mēslošanas līdzekļiem – gan neorganiskiem makroelementu mēslošanas līdzekļiem, gan organominerāliem mēslošanas līdzekļiem.

4.

Lielākā daļa fosfāta mēslošanas līdzekļu Slovākijas tirgū ir EK mēslošanas līdzekļi (saskaņotie produkti). Tomēr vairumam mēslošanas līdzekļu tirgū kadmija saturs ir zemāks par robežvērtību 20 mg/kg fosfora pentoksīda. Tā kā 95 % no importētajiem mēslošanas līdzekļiem jau ievēro 60 mg/kg fosfora pentoksīda robežvērtību, kas noteikta Regulā (ES) 2019/1009, Slovākija ir nobažījusies, ka importa modelis nākotnē nemainīsies un turpināsies kadmija uzkrāšanās augsnē un tādējādi arī tā nonākšana barības ķēdē. Slovākija arī uzsver, ka Slovākijā šāda veida mēslošanas līdzekļus neražo, un tādēļ šā valsts tiesību akta mērķis nav protekcionisms.

5.

Komisija 2016. gadā pieņēma priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka noteikumus par to, kā CE-marķētus mēslošanas līdzekļus darīt pieejamus tirgū (5). Komisija ierosināja noteikt 60 mg/kg fosfora pentoksīda robežvērtību fosfāta mēslošanas līdzekļiem un pakāpeniski šo robežvērtību samazināt līdz 20 mg/kg fosfora pentoksīda 12 gadu laikā pēc jaunās regulas stāšanās spēkā.

Pēc intensīvām sarunām starp Eiropas Parlamentu un Padomi ar Regulu (ES) 2019/1009, kas pieņemta, pamatojoties uz minēto priekšlikumu, tika noteikta robežvērtība 60 mg/kg fosfora pentoksīda, kas tiks piemērota no 2022. gada 16. jūlija. Turklāt līdz 2026. gada 16. jūlijam Eiropas Komisijai ir pienākums pārskatīt kadmija satura robežvērtības fosfāta mēslošanas līdzekļos, lai novērtētu iespēju samazināt šīs robežvērtības līdz attiecīgam zemākam līmenim. Komisijai jāņem vērā vides faktori, īpaši saistībā ar augsnes un klimatiskajiem apstākļiem, veselības faktori, kā arī sociālekonomiskie faktori, tostarp piegādes drošības apsvērumi.

6.

Komisija izskatīs Slovākijas paziņojumu atbilstoši LESD 114. panta 4. un 6. punktam. LESD 114. panta 4. punktā paredzēts, ka tad, ja pēc kāda ES saskaņošanas pasākuma pieņemšanas kāda dalībvalsts vēlas atstāt spēkā savus stingrākos valsts noteikumus 36. pantā minēto būtisko iemeslu dēļ vai nolūkā aizsargāt vidi vai darba vidi, tā dara Komisijai zināmus šos noteikumus, norādot iemeslus to atstāšanai spēkā. Komisijai sešu mēnešu laikā pēc Slovākijas noteikumu paziņošanas tie ir jāapstiprina vai jānoraida. Šajā laikposmā Komisija pārbauda, vai Slovākijas noteikumus var uzskatīt par pasākumu, kas ir bijis spēkā pirms saskaņošanas, un par atkāpšanos no saskaņošanas noteikumiem. Ja izrādīsies, ka tā ir, Komisija pārbaudīs, vai to atstāšana spēkā ir attaisnojama ar LESD 36. pantā minētajiem būtiskajiem iemesliem vai vides aizsardzību un vai tie nav patvaļīgas diskriminācijas līdzeklis vai slēpts tirdzniecības ierobežojums, un vai tie nerada nevajadzīgu un nesamērīgu šķērsli iekšējā tirgus darbībai.

7.

Visām personām, kas vēlas izteikt komentārus par šo paziņojumu, tie jānosūta Komisijai 30 dienu laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas, izmantojot zemāk minēto kontaktinformāciju. Komentārus, kas iesniegti pēc minētā termiņa, neņems vērā.

8.

| Eiropas Komisija |
| --- |
| Iekšējā tirgus, rūpniecības, uzņēmējdarbības un MVU ģenerāldirektorāts |
| GROW ĢD – D2. nodaļa “Ķīmiskās vielas” |
| Tālr. +32 22950708 |

Eiropas Komisija

Iekšējā tirgus, rūpniecības, uzņēmējdarbības un MVU ģenerāldirektorāts

GROW ĢD – D2. nodaļa “Ķīmiskās vielas”

Tālr. +32 22950708

E-pasts: grow-fertilising-products@ec.europa.eu

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 5. jūnija Regula (ES) 2019/1009, ar ko nosaka noteikumus par to, kā tirgū dara pieejamus ES mēslošanas līdzekļus, un ar ko groza Regulas (EK) Nr. 1069/2009 un (EK) Nr. 1107/2009 un atceļ Regulu (EK) Nr. 2003/2003 (OV L 170, 25.6.2019., 1. lpp.).

1

(2)  Padomes 1975. gada 18. decembra Direktīva 76/116/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mēslošanas līdzekļiem (OV L 24, 30.1.1976., 21. lpp.) un Padomes 1980. gada 15. jūlija Direktīva 80/876/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz vienkāršajiem amonija nitrāta mēslošanas līdzekļiem ar augstu slāpekļa saturu (OV L 250, 23.9.1980., 7. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 13. oktobra Regula (EK) Nr. 2003/2003 par mēslošanas līdzekļiem (OV L 304, 21.11.2003., 1. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Regula (EK) Nr. 764/2008, ar ko nosaka procedūras, lai dažus valstu tehniskos noteikumus piemērotu citā dalībvalstī likumīgi tirgotiem produktiem, un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 3052/95/EK (OV L 218, 13.8.2008., 21. lpp.).

4

(5)  COM(2016) 157 final – 2016/084 (COD).

5

---

| 21.11.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 394/5 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 394/5

---

Paziņojums saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. panta 4. punktu – Atļauja saglabāt valsts pasākumus, kas ir stingrāki par ES saskaņošanas pasākuma noteikumiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2019/C 394/03)

1.

Ar 2019. gada 17. jūlija vēstuli, ko Komisija saņēma 2019. gada 19. jūlijā, Ungārija paziņoja Komisijai, ka tā vēlas saglabāt izņēmumu valsts noteikumos par kadmija saturu fosfāta mēslošanas līdzekļos. Attiecīgais valsts noteikums (3. iedaļas 1.2. punkts lauksaimniecības un lauku attīstības ministra 2006. gada 18. maija Dekrētā Nr. 36/2006 par mēslošanas līdzekļu atļaušanu, uzglabāšanu, tirdzniecību un lietošanu) nosaka fosfora pentoksīda 20 mg/kg robežvērtību kadmijam mēslošanas līdzekļos ar fosfora saturu, kas lielāks par 5 % fosfora pentoksīda. Tas atšķirtos no 3. punkta a) apakšpunkta ii) daļas kategorijā PFC 1(B) un 2. punkta a) apakšpunkta ii) daļas kategorijā PFC 1(C)(I) Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/1009 (1) I pielikuma II daļā.

2.

ES līmenī noteikto saskaņošanas noteikumu piemērošana nav obligāta. Tas nozīmē, ka ražotājam ir iespēja izvēlēties:

| 1) | vai nu pārdot produktus, uz kuriem attiecas saskaņošanas noteikumi, kas noteikti ES līmenī; tādā gadījumā šie produkti tiek dēvēti par “saskaņotiem produktiem” un tos var brīvi pārvietot vienotajā tirgū; |
| --- | --- |

1)

vai nu pārdot produktus, uz kuriem attiecas saskaņošanas noteikumi, kas noteikti ES līmenī; tādā gadījumā šie produkti tiek dēvēti par “saskaņotiem produktiem” un tos var brīvi pārvietot vienotajā tirgū;

| 2) | vai pārdot produktus saskaņā ar dalībvalstī piemērojamiem valsts noteikumiem; šos produktus dēvē par “nesaskaņotiem produktiem”, un tos var pārdot citā ES dalībvalstī, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 34.–36. pantu un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 764/2008 (4). |
| --- | --- |

2)

vai pārdot produktus saskaņā ar dalībvalstī piemērojamiem valsts noteikumiem; šos produktus dēvē par “nesaskaņotiem produktiem”, un tos var pārdot citā ES dalībvalstī, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 34.–36. pantu un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 764/2008 (4).

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2003/2003 par “EK mēslošanas līdzekli” var dēvēt mēslošanas līdzekli, kas pieder pie tās I pielikumā uzskaitīto mēslošanas līdzekļu tipa un atbilst minētās regulas noteikumiem (saskaņotie produkti). Regulas I pielikumā ir uzskaitīti dažādi mēslošanas līdzekļu tipi, no kuriem dažiem fosfora saturs pārsniedz 5 % fosfora pentoksīda.

Regulā (EK) Nr. 2003/2003 nav noteiktas robežvērtības attiecībā uz piesārņotājiem EK mēslošanas līdzekļos (saskaņotie produkti). Tajā noteikts, ka dalībvalstis nedrīkst aizliegt, ierobežot vai traucēt laist tirgū prasībām atbilstošu “EK mēslošanas līdzekli”, tostarp, pamatojoties uz to sastāvu, piemēram, piesārņotāju saturu. Tomēr dalībvalstu tiesību aktos var noteikt obligātas robežvērtības attiecībā uz piesārņotājiem, kuras piemēro nesaskaņotajiem produktiem.

Regulā (ES) 2019/1009 ir paredzēti ES mēslošanas līdzekļu saskaņošanas noteikumi, kuros uzskaitīts vairāk produktu kategoriju nekā ierobežotajā sarakstā Regulas (EK) Nr. 2003/2003 I pielikumā. Tajā pirmo reizi ES līmenī ir noteiktas piesārņotāju robežvērtības saskaņotajiem produktiem.

Regulā ir atsauce uz “fosfāta mēslošanas līdzekļiem”, kas ir neorganiski makroelementu mēslošanas līdzekļi vai organominerāli mēslošanas līdzekļi, kuros fosfora saturs ir vismaz 5 masas procenti fosfora pentoksīda. Kadmija robežvērtība fosfāta mēslošanas līdzekļos ir noteikta kā 60 mg/kg fosfora pentoksīda.

Līdzīgi kā Regulā (EK) Nr. 2003/2003 dalībvalstis nedrīkst kavēt atbilstīgu ES mēslošanas līdzekļu pieejamību tirgū tādu iemeslu dēļ, kas saistīti ar piesārņotāju saturu. Tomēr tās var saglabāt vai ieviest robežvērtības piesārņojošām vielām nesaskaņotajos produktos, ja uzskata par vajadzīgu.

3.

Ungārija no 2001. gada ieviesa kadmija robežvērtību mēslošanas līdzekļiem. Pēc pievienošanās ES 2004. gadā Ungārija izdarīja grozījumus savos tiesību aktos, lai 20 mg/kg fosfora pentoksīda robežvērtība neattiektos uz EK mēslošanas līdzekļiem, bet tikai uz nesaskaņotiem produktiem. Vēstulē, kas saņemta 2019. gada 27. septembrī, Ungārija apstiprināja, ka valsts pasākums ir piemērojams tā paša tipa neorganiskajiem mēslošanas līdzekļiem, kas uzskaitīti Regulas (EK) Nr. 2003/2003 I pielikumā, ja vien tie nav EK mēslošanas līdzekļi (nesaskaņotiem produktiem).

4.

Lielākā daļa fosfāta mēslošanas līdzekļu Ungārijas tirgū ir EK mēslošanas līdzekļi (saskaņotie produkti). Tomēr vairumam mēslošanas līdzekļu tirgū kadmija saturs ir zemāks par robežvērtību 20 mg/kg fosfora pentoksīda. Ungārija uzskata, ka, ieviešot 60 mg/kg fosfora pentoksīda kadmija saturam fosfāta mēslošanas līdzekļos, šim kvalitatīvajam kritērijam neizbēgami tiks pievērsts mazāk uzmanības, kā rezultātā ievērojami palielināsies tādu produktu tirdzniecība, kuros kadmija piesārņojuma saturs ir lielāks nekā 20 mg/kg fosfora pentoksīda.

5.

Komisija 2016. gadā pieņēma priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka noteikumus par to, kā CE-marķētus mēslošanas līdzekļus darīt pieejamus tirgū (5). Komisija ierosināja noteikt 60 mg/kg fosfora pentoksīda robežvērtību fosfāta mēslošanas līdzekļiem un pakāpeniski šo robežvērtību samazināt līdz 20 mg/kg fosfora pentoksīda 12 gadu laikā pēc jaunās regulas stāšanās spēkā.

Pēc intensīvām sarunām starp Eiropas Parlamentu un Padomi ar Regulu (ES) 2019/1009, kas pieņemta, pamatojoties uz šo priekšlikumu, tika noteikta robežvērtība 60 mg/kg fosfora pentoksīda, kas tiks piemērota no 2022. gada 16. jūlija. Turklāt līdz 2026. gada 16. jūlijam Eiropas Komisijai ir pienākums pārskatīt kadmija satura robežvērtības fosfāta mēslošanas līdzekļos, lai novērtētu iespēju samazināt šīs robežvērtības līdz attiecīgam zemākam līmenim. Komisijai jāņem vērā vides faktori, īpaši saistībā ar augsnes un klimatiskajiem apstākļiem, veselības faktori, kā arī sociālekonomiskie faktori, tostarp piegādes drošības apsvērumi.

6.

Komisija izskatīs Ungārijas paziņojumu atbilstoši LESD 114. panta 4. un 6. punktam. LESD 114. panta 4. punktā paredzēts, ka tad, ja pēc kāda ES saskaņošanas pasākuma pieņemšanas kāda dalībvalsts vēlas atstāt spēkā savus stingrākos valsts noteikumus 36. pantā minēto būtisko iemeslu dēļ vai nolūkā aizsargāt vidi vai darba vidi, tā dara Komisijai zināmus šos noteikumus, norādot iemeslus to atstāšanai spēkā. Komisijai sešu mēnešu laikā pēc Ungārijas noteikumu paziņošanas tie ir jāapstiprina vai jānoraida. Šajā laikposmā Komisija pārbauda, vai Ungārijas noteikumus var uzskatīt par pasākumu, kas ir bijis spēkā pirms saskaņošanas, un par atkāpšanos no saskaņošanas noteikumiem. Ja izrādīsies, ka tā ir, Komisija pārbaudīs, vai to atstāšana spēkā ir attaisnojama ar LESD 36. pantā minētajiem būtiskajiem iemesliem vai vides aizsardzību un vai tie nav patvaļīgas diskriminācijas līdzeklis vai slēpts tirdzniecības ierobežojums, un vai tie nerada nevajadzīgu un nesamērīgu šķērsli iekšējā tirgus darbībai.

7.

Visām personām, kas vēlas izteikt komentārus par šo paziņojumu, tie jānosūta Komisijai 30 dienu laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas. Komentārus, kas iesniegti pēc minētā termiņa, neņems vērā.

8.

| Eiropas Komisija |
| --- |
| Iekšējā tirgus, rūpniecības, uzņēmējdarbības un MVU ģenerāldirektorāts |
| GROW ĢD – D2. nodaļa “Ķīmiskās vielas” |
| Tālr. +32 22950708 |
| E-pasts: grow-fertilising-products@ec.europa.eu |

Eiropas Komisija

Iekšējā tirgus, rūpniecības, uzņēmējdarbības un MVU ģenerāldirektorāts

GROW ĢD – D2. nodaļa “Ķīmiskās vielas”

Tālr. +32 22950708

E-pasts: grow-fertilising-products@ec.europa.eu

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 5. jūnija Regula (ES) 2019/1009, ar ko nosaka noteikumus par to, kā tirgū dara pieejamus ES mēslošanas līdzekļus, un ar ko groza Regulas (EK) Nr. 1069/2009 un (EK) Nr. 1107/2009 un atceļ Regulu (EK) Nr. 2003/2003 (OV L 170, 25.6.2019., 1. lpp.).

1

(2)  Padomes 1975. gada 18. decembra Direktīva 76/116/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mēslošanas līdzekļiem (OV L 24, 30.1.1976., 21. lpp.) un Padomes 1980. gada 15. jūlija Direktīva 80/876/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz vienkāršajiem amonija nitrāta mēslošanas līdzekļiem ar augstu slāpekļa saturu (OV L 250, 23.9.1980., 7. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 13. oktobra Regula (EK) Nr. 2003/2003 par mēslošanas līdzekļiem (OV L 304, 21.11.2003., 1. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Regula (EK) Nr. 764/2008, ar ko nosaka procedūras, lai dažus valstu tehniskos noteikumus piemērotu citā dalībvalstī likumīgi tirgotiem produktiem, un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 3052/95/EK (OV L 218, 13.8.2008., 21. lpp.).

4

(5)  COM(2016) 157 final – 2016/084 (COD).

5

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 21.11.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 394/8 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 394/8

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.9598 – Allianz/T&R)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2019/C 394/04)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | Allianz Capital Partners GmbH (“ACP”, Vācija), kas pieder Allianz SE grupai (Vācija), |
| --- | --- |

—

Allianz Capital Partners GmbH (“ACP”, Vācija), kas pieder Allianz SE grupai (Vācija),

| — | Autobahn Tank & Rast Gruppe GmbH & Co KG (“T&R”, Vācija). |
| --- | --- |

—

Autobahn Tank & Rast Gruppe GmbH & Co KG (“T&R”, Vācija).

Uzņēmums Allianz SE Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnīgu kontroli pār uzņēmumu T&R. Koncentrācija tiek veikta, iegādājoties daļas.

2.

| — | ACP ir Allianz grupas galvenajam mātesuzņēmumam Allianz SE pilnībā piederošs meitasuzņēmums. Allianz grupa vairāk nekā 70 valstīs piedāvā dažādus apdrošināšanas un aktīvu pārvaldības produktus un pakalpojumus gan privātpersonām, gan uzņēmumiem, |
| --- | --- |

—

ACP ir Allianz grupas galvenajam mātesuzņēmumam Allianz SE pilnībā piederošs meitasuzņēmums. Allianz grupa vairāk nekā 70 valstīs piedāvā dažādus apdrošināšanas un aktīvu pārvaldības produktus un pakalpojumus gan privātpersonām, gan uzņēmumiem,

| — | T&R uz Vācijas automaģistrālēm sniedz ēdināšanas, viesnīcu un degvielas uzpildes pakalpojumus. |
| --- | --- |

—

T&R uz Vācijas automaģistrālēm sniedz ēdināšanas, viesnīcu un degvielas uzpildes pakalpojumus.

3.

Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši procedūrai, kas paredzēta šajā paziņojumā.

4.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.9598 – Allianz/T&R

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, pa faksu vai pa pastu. Lūdzam izmantot šādu kontaktinformāciju:

E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fakss +32 22964301

| Pasta adrese: |
| --- |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Pasta adrese:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

2

---

| 21.11.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 394/10 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 394/10

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.9620 – Bridgepoint/Vermaat)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2019/C 394/05)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | Bridgepoint Group Limited (“Bridgepoint”, Apvienotā Karaliste), |
| --- | --- |

—

Bridgepoint Group Limited (“Bridgepoint”, Apvienotā Karaliste),

| — | Vermaat Groep B.V. (“Vermaat”, Nīderlande). |
| --- | --- |

—

Vermaat Groep B.V. (“Vermaat”, Nīderlande).

Bridgepoint Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnīgu kontroli pār uzņēmumu Vermaat.

Koncentrācija tiek veikta, iegādājoties daļas.

2.

| — | Bridgepoint: neatkarīga īpašnieka privātkapitāla grupa, kas nodarbojas ar ieguldījumiem iedibinātos Eiropas vidēja lieluma tirgus uzņēmumos dažādās nozarēs, tostarp patēriņš/mazumtirdzniecība, uzņēmējdarbības pakalpojumi, rūpniecība, finanšu pakalpojumi, veselības aprūpe, plašsaziņas līdzekļi un tehnoloģija, |
| --- | --- |

—

Bridgepoint: neatkarīga īpašnieka privātkapitāla grupa, kas nodarbojas ar ieguldījumiem iedibinātos Eiropas vidēja lieluma tirgus uzņēmumos dažādās nozarēs, tostarp patēriņš/mazumtirdzniecība, uzņēmējdarbības pakalpojumi, rūpniecība, finanšu pakalpojumi, veselības aprūpe, plašsaziņas līdzekļi un tehnoloģija,

| — | Vermaat: sniedz ēdināšanas ārpakalpojumus dažādiem tirgiem, tostarp uzņēmumiem, izklaides vietām, slimnīcām un ceļojumu centriem. Tas piedāvā pakalpojumus vairāk nekā 350 pārtikas un dzērienu tirdzniecības vietās, tostarp restorānos, kafejnīcās, kafetērijās, ēdnīcās un nelielos veikalos Nīderlandē un mazākā mērā arī Vācijā un Beļģijā. |
| --- | --- |

—

Vermaat: sniedz ēdināšanas ārpakalpojumus dažādiem tirgiem, tostarp uzņēmumiem, izklaides vietām, slimnīcām un ceļojumu centriem. Tas piedāvā pakalpojumus vairāk nekā 350 pārtikas un dzērienu tirdzniecības vietās, tostarp restorānos, kafejnīcās, kafetērijās, ēdnīcās un nelielos veikalos Nīderlandē un mazākā mērā arī Vācijā un Beļģijā.

3.

Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši procedūrai, kas paredzēta šajā paziņojumā.

4.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā no šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.9620 – Bridgepoint/Vermaat

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, pa faksu vai pa pastu. Lūdzu, izmantojiet šādu kontaktinformāciju:

E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fakss +32 22964301

| Pasta adrese: |
| --- |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Pasta adrese:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

2

---

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 21.11.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 394/11 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 394/11

---

Ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijas grozījuma pieteikuma publikācija saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pantu

(2019/C 394/06)

Šī publikācija dod tiesības divos mēnešos pēc šīs publikācijas dienas pret šo pieteikumu izteikt iebildumus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 (1) 98. pantam.

PRODUKTA SPECIFIKĀCIJAS GROZĪJUMA PIETEIKUMS

“DEALU MARE”

PDO-RO-A1079 – AM01

Pieteikuma iesniegšanas datums: 3.8.2017.

1.   Grozījumam piemērojamie noteikumi

Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pants – grozījums, kas nav maznozīmīgs

2.   Grozījuma apraksts un pamatojums

2.1.   Ir veiktas izmaiņas saistībā ar konkrētu vīndarībai paredzētu vīnogu šķirņu ražību

Dažām specifikācijā ietvertajām vīndarībai paredzētajām vīnogu šķirnēm ir potenciāls nodrošināt lielāku ražu, ko izmanto ar šo kontrolēto cilmes vietas nosaukumu apzīmētā produkta iegūšanai, tādēļ ir jāmaina ražas rādītāji, tos palielinot attiecībā uz šķirnēm ‘Crâmpoșie selecționată’, ‘Negru de Drăgășani’ un ‘Pinot gris’.

Ir grozīta vienotā dokumenta sadaļa “Maksimālās ražas” un specifikācijas IV nodaļa par vīnkopību un vīna ražošanu.

2.2.   Noteiktā ražošanas apgabala robežas tiek grozītas, lai iekļautu divas pašvaldības un to ciematus

Prahova žudeca pašvaldību Apostolache un Iordăcheanu teritorijā, kā arī tur esošajos ciematos Iordăcheanu, Mocești un Plavia klimata un reljefa iezīmes ir līdzīgas tām, kādas raksturīgas pārējā apgabalā, tādēļ minētās pašvaldības un ciemati ir jāiekļauj ar šo cilmes vietas nosaukumu apzīmētā produkta ražošanas ģeogrāfiskajā apgabalā. Šo pašvaldību teritorijas ir radušās žudecu līmenī veiktas administratīvās pārdales rezultātā, un tajās atrodas vīndārzi, kas pieder īpašniekiem (kuri atguvuši īpašumtiesības no komunistiskā režīma).

Ir grozīta vienotā dokumenta sadaļa “Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals” un specifikācijas III nodaļas 3. punkts par noteikto ražošanas apgabalu.

2.3.   Papildinājums attiecībā uz saikni ar ģeogrāfisko apgabalu

Specifikācijas II nodaļa un vienotā dokumenta sadaļa “Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu” grozītas tā, lai aprakstītu cilvēkfaktorus, kas attiecas uz saikni, nolūkā papildināt šo informāciju un pamatot cilmes vietas nosaukuma izmantošanu.

Specifikācija un vienotais dokuments papildināts ar informāciju par katras baltvīna/sārtvīna/sarkanvīna kategorijas produkta kvalitāti un īpašībām nolūkā papildināt šo informāciju un pamatot cilmes vietas nosaukuma izmantošanu.

Cēloniskā mijiedarbība specifikācijā un vienotajā dokumentā pārformulēta tā, lai sniegtā informācija aprakstītu noteiktā apgabala īpašo dabas apstākļu cēlonisko ietekmi uz baltvīna/sārtvīna/sarkanvīna īpašībām.

2.4.   Katras baltvīna/sārtvīna/sarkanvīna kategorijas vīnu organoleptisko īpašību izklāsts

Lai nodrošinātu skaidrību un objektivitāti, ir detalizēti jāapraksta vīnu organoleptiskās īpašības katrā vīnu kategorijā – baltvīns/sārtvīns/sarkanvīns.

Ir grozīta vienotā dokumenta sadaļa “Vīna vai vīnu apraksts” un specifikācijas XI nodaļas b) punkts.

2.5.   Katras baltvīna/sārtvīna/sarkanvīna kategorijas vīnu analītisko īpašību izklāsts saskaņā ar tiesību aktiem

Skaidrības labad ir detalizēti jāapraksta vīnu analītiskās īpašības katrā baltvīna/sārtvīna/sarkanvīna kategorijā saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem.

Groza vienotā dokumenta sadaļu “Vīna vai vīnu apraksts” un specifikācijas XI nodaļas a) punktu.

2.6.   Informācija par tirdzniecības nosacījumiem

Tirdzniecības nolūkā vīnu transportē saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem, pienācīgi ņemot vērā noteikumus, kas attiecas uz konkrēto dokumentu izstrādi.

Par nefasēta vīna piegādi paziņo vietējai inspekcijai, un dokumentiem, saskaņā ar kuriem tas ir apritē, pievieno sertifikātu, kas apliecina tiesības šo vīnu tirgot.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

VIENOTS DOKUMENTS

1.   Produkta nosaukums

“Dealu Mare”

2.   Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN – aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3.   Vīnkopības produktu kategorijas

| 1. | Vīns |
| --- | --- |

1.

Vīns

4.   Vīna vai vīnu apraksts

Analītiskās un organoleptiskās īpašības – baltvīni

Smaržas ziņā vīniem piemīt eksotisko augļu, bumbieru, vīnogulāju ziedu nošu, nopļauta siena, jasmīnu un akācijas ziedu smarža, tiem parasti ir dzeltena nokrāsa, proti, tie ir citrondzelteni, salmdzelteni ar zaļganām niansēm.

Vīni ir svaigi, augļaini, ar nedaudz izteiktu mineralitāti, kam par iemeslu ir Dealu Mare masīva austrumdaļas augsnes, kuras veidojušās uz sarmātiskā kaļķakmens, māla un smilšakmens, kas ir lieliski piemēroti augsnes cilmieži šķirņu ‘Pinot gris’ un ‘Riesling’ vīnogu audzēšanai. Šiem vīniem piemīt aprikožu, citrusu, eksotisko augļu vai maigu garšvielu notis.

Valea Călugărească vīnu maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs ir tikai 350 mg/l.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | 15,00 |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | 11 |
| Minimālais kopējais skābums | 5,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | 18 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | 250 |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

15,00

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

11

Minimālais kopējais skābums

5,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

18

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

250

Analītiskās un organoleptiskās īpašības – sārtvīni

Sārtvīniem piemīt eksotisko augļu un citrusu aromāts un svaiga, spirdzinoša, spēcīga garša, patīkams skābenums, sabalansētība, augļaina pēcgarša, un tie ir bāli sārtā persiku niansē un vidēji izteikti sārtās un oranžās niansēs.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | 15,00 |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | 11 |
| Minimālais kopējais skābums | 5,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | 18 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | 250 |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

15,00

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

11

Minimālais kopējais skābums

5,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

18

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

250

Analītiskās un organoleptiskās īpašības – sarkanvīni

Sarkanvīnus raksturo izsmalcinātība, viegli izteikts tanīnu piesātinājums, samtainums un krāsas intensitāte.

Šiem vīniem piemīt nogatavojušos sarkano augļu, žāvētu plūmju, melno meža ogu, dažkārt kanēļa un saldo mandeļu izsmalcinātais aromāts. Garša ir bagātīga, piesātināta, harmoniska, ar sabalansētu skābumu un tanīniem, kā arī tipiskiem aromātiem; vīni ir dažādās rubīnsarkanās, granātsarkanās vai tumšsarkanās nokrāsās.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | 15,00 |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | 11 |
| Minimālais kopējais skābums | 4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | 20 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | 200 |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

15,00

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

11

Minimālais kopējais skābums

4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

20

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

200

5.   Vīndarības metodes

a.   Galvenās vīndarības metodes

ATĻAUTĀ PRAKSE

Audzēšanas prakse

| — | Stādījumu biezība: vismaz 3 000 augu uz ha vai vismaz 75 % dzīvotspējīgu augu salīdzinājumā ar prognozēto biezību. |
| --- | --- |

—

Stādījumu biezība: vismaz 3 000 augu uz ha vai vismaz 75 % dzīvotspējīgu augu salīdzinājumā ar prognozēto biezību.

| — | Plantācijās, no kurām iegūti vīni, kas apzīmēti ar šo kontrolēto cilmes vietas nosaukumu, šķirnes tīrībai ir jābūt vismaz 85 %; citu šķirņu potcelmi šajās plantācijās drīkst būt tikai no Vitis vinifera sugas šķirnēm. Šādu šķirņu vīnogas pēc novākšanas ir jāatdala no tās šķirnes vīnogām, kuru izmanto, lai ražotu vīnu, kam piešķirts šis cilmes vietas nosaukums. |
| --- | --- |

—

Plantācijās, no kurām iegūti vīni, kas apzīmēti ar šo kontrolēto cilmes vietas nosaukumu, šķirnes tīrībai ir jābūt vismaz 85 %; citu šķirņu potcelmi šajās plantācijās drīkst būt tikai no Vitis vinifera sugas šķirnēm. Šādu šķirņu vīnogas pēc novākšanas ir jāatdala no tās šķirnes vīnogām, kuru izmanto, lai ražotu vīnu, kam piešķirts šis cilmes vietas nosaukums.

b.   Maksimālās ražas

Saskaņā ar cukuru saturu vīnogu novākšanas laikā (cules la înnobilarea boabelor“CIB” (raža novākta, kad vīnogas ir sasniegušas izcilu kvalitāti)):

10 000 kg vīnogu no hektāra.

Saskaņā ar cukuru saturu vīnogu novākšanas laikā (cules târziu“CT” (raža novākta vēlīni)):

12 000 kg vīnogu no hektāra.

Saskaņā ar cukuru saturu vīnogu novākšanas laikā (cules la maturitate deplină“CMD” (raža novākta, pilngatavībā)):

14 000 kg vīnogu no hektāra.

Vīniem, kuri satur vismaz 240 g/l cukuru vīnogu novākšanas laikā (cules la înnobilarea boabelor“CIB” (raža novākta, kad vīnogas ir sasniegušas izcilu kvalitāti)):

65 hl no hektāra.

Vīniem, kuri satur vismaz 220 g/l cukuru vīnogu novākšanas laikā (cules târziu“CT” (raža novākta vēlīni)):

78 hl no hektāra.

Vīniem, kuri satur vismaz 187 g/l cukuru vīnogu novākšanas laikā (cules la maturitate deplină“CMD” (raža novākta, kad vīnogas pilnībā nogatavojušās)):

91 hl no hektāra.

6.   Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Prahova žudecs

| 1. | Cilmes vietas apakšnosaukums “DEALU MARE-BOLDEŞTI”






  — | Boldești-Scăieni pilsēta – teritorijā atrodas apdzīvotā vieta Seciu, – Bucov komūna – ciemati Pleașa un Bucov, – Plopu komūna – ciemati Gâlmeia un Plopu. |
| --- | --- | --- |

1.

Cilmes vietas apakšnosaukums “DEALU MARE-BOLDEŞTI”

—

Boldești-Scăieni pilsēta – teritorijā atrodas apdzīvotā vieta Seciu, – Bucov komūna – ciemati Pleașa un Bucov, – Plopu komūna – ciemati Gâlmeia un Plopu.

Cilmes vietas apakšnosaukumam “DEALU MARE-BOLDEŞTI” var pievienot kādu no šādiem atsevišķa vīndārza nosaukumiem: SECIU, DEALU FRUMOS, VALEA CORBULUI.

| 2. | Cilmes vietas apakšnosaukums “DEALU MARE-VALEA CĂLUGĂREASCĂ”






  — | Valea Călugărească komūna – ciemati Valea Călugărească, Valea Largă, Valea Nicovani, Valea Poienii, Valea Mantei, Valea Popii, Valea Ursoi, Vârfurile, Schiau, Răchieri un Valea Săracă, |
| --- | --- | --- |

2.

Cilmes vietas apakšnosaukums “DEALU MARE-VALEA CĂLUGĂREASCĂ”

—

Valea Călugărească komūna – ciemati Valea Călugărească, Valea Largă, Valea Nicovani, Valea Poienii, Valea Mantei, Valea Popii, Valea Ursoi, Vârfurile, Schiau, Răchieri un Valea Săracă,

| — | Bucov komūna – ciemati Chițorani, Valea Orlei, Bucov un Bighilin, |
| --- | --- |

—

Bucov komūna – ciemati Chițorani, Valea Orlei, Bucov un Bighilin,

| — | Albești-Paleologu komūna – Albești-Paleologu ciemats, |
| --- | --- |

—

Albești-Paleologu komūna – Albești-Paleologu ciemats,

| — | Urlați pilsēta – teritorijā atrodas apdzīvotā vieta Valea Mieilor. |
| --- | --- |

—

Urlați pilsēta – teritorijā atrodas apdzīvotā vieta Valea Mieilor.

Cilmes vietas apakšnosaukumam “DEALU MARE-VALEA CĂLUGĂREASCĂ” var pievienot kādu no šādiem atsevišķa vīndārza nosaukumiem: CHIŢORANI, VALEA ORLEI, VALEA POPII, VALEA SĂRACĂ, VALEA MANTEI, VALEA POIENII, VALEA NICOVANI, VALEA LARGĂ, VALEA MIEILOR.

| 3. | Cilmes vietas apakšnosaukums “DEALU MARE-URLAŢI”






  — | Urlaţi pilsēta – teritorijā atrodas šādas apdzīvotās vietas: Urlaţi, Arioneştii Noi, Arioneştii Vechi, Cherba, Măruntiş, Orzoaia de Jos, Orzoaia de Sus, Valea Bobului, Valea Crângului, Valea Nucetului, Valea Pietrei, Valea Seman, Valea Urloi, Jercălăi, |
| --- | --- | --- |

3.

Cilmes vietas apakšnosaukums “DEALU MARE-URLAŢI”

—

Urlaţi pilsēta – teritorijā atrodas šādas apdzīvotās vietas: Urlaţi, Arioneştii Noi, Arioneştii Vechi, Cherba, Măruntiş, Orzoaia de Jos, Orzoaia de Sus, Valea Bobului, Valea Crângului, Valea Nucetului, Valea Pietrei, Valea Seman, Valea Urloi, Jercălăi,

| — | Apostolache komūna – Apostolache ciemats, |
| --- | --- |

—

Apostolache komūna – Apostolache ciemats,

| — | Iordăcheanu komūna – ciemati Iordăcheanu, Mocești un Plavia. |
| --- | --- |

—

Iordăcheanu komūna – ciemati Iordăcheanu, Mocești un Plavia.

Cilmes vietas apakšnosaukumam “DEALU MARE-URLAŢI” var pievienot kādu no šādiem atsevišķa vīndārza nosaukumiem: VALEA PIETREI, VALEA BOBULUI, VALEA NUCETULUI, VIA DOMNEASCĂ, VALEA URLOI, VALEA SEMAN, VALEA CRÂNGULUI.

| 4. | Cilmes vietas apakšnosaukums “DEALU MARE-CEPTURA”






  — | Ceptura komūna – ciemati Ceptura de Jos, Ceptura de Sus, Malu Roșu, Rotari un Șoimești, |
| --- | --- | --- |

4.

Cilmes vietas apakšnosaukums “DEALU MARE-CEPTURA”

—

Ceptura komūna – ciemati Ceptura de Jos, Ceptura de Sus, Malu Roșu, Rotari un Șoimești,

| — | Fântânele komūna – ciemati Fântânele un Bozieni. |
| --- | --- |

—

Fântânele komūna – ciemati Fântânele un Bozieni.

Cilmes vietas apakšnosaukumam “DEALU MARE-CEPTURA” var pievienot kādu no šādiem atsevišķa vīndārza nosaukumiem: MALU ROŞU, VALEA GARDULUI, VALEA MĂNĂSTIRII.

| 5. | Cilmes vietas apakšnosaukums “DEALU MARE-TOHANI”






  — | Gura Vadului komūna – ciemati Gura Vadului, Perșunari un Tohani, |
| --- | --- | --- |

5.

Cilmes vietas apakšnosaukums “DEALU MARE-TOHANI”

—

Gura Vadului komūna – ciemati Gura Vadului, Perșunari un Tohani,

| — | Vadu Săpat komūna – ciemati Vadu Săpat, Ghinoaica un Ungureni, |
| --- | --- |

—

Vadu Săpat komūna – ciemati Vadu Săpat, Ghinoaica un Ungureni,

| — | Călugăreni komūna – ciemati Călugăreni un Valea Scheilor, |
| --- | --- |

—

Călugăreni komūna – ciemati Călugăreni un Valea Scheilor,

| — | Jugureni komūna – ciemati Jugureni un Boboci. |
| --- | --- |

—

Jugureni komūna – ciemati Jugureni un Boboci.

Cilmes vietas apakšnosaukumam “DEALU MARE-TOHANI” var pievienot kādu no šādiem atsevišķa vīndārza nosaukumiem: VÂRFUL CU DOR, GURA VADULUI, DUMBRAVA, VADU SĂPAT.

Buzău žudecs

| 6. | Cilmes vietas apakšnosaukums “DEALU MARE-BREAZA”






  — | Breaza komūna – ciemati Breaza, Bădeni, Greceanca, Văleanca-Vilănești un Vispești, |
| --- | --- | --- |

6.

Cilmes vietas apakšnosaukums “DEALU MARE-BREAZA”

—

Breaza komūna – ciemati Breaza, Bădeni, Greceanca, Văleanca-Vilănești un Vispești,

| — | Năeni komūna – ciemati Năeni, Fințești, Fântânele, Prosca un Vârf, |
| --- | --- |

—

Năeni komūna – ciemati Năeni, Fințești, Fântânele, Prosca un Vârf,

| — | Săhăteni komūna – ciemati Săhăteni un Istrița de Jos. |
| --- | --- |

—

Săhăteni komūna – ciemati Săhăteni un Istrița de Jos.

Cilmes vietas apakšnosaukumam “DEALU MARE-BREAZA” var pievienot kādu no šādiem atsevišķa vīndārza nosaukumiem: BREAZA, GRECEANCA, NĂENI, VISPEŞTI, FINŢEŞTI, SĂHĂTENI.

| 7. | Cilmes vietas apakšnosaukums “DEALU MARE-MEREI”






  — | Merei komūna – ciemati Merei, Dealul Viei, Ciobănoaia, Izvoru Dulce, Gura Sărății, Nenciulești, |
| --- | --- | --- |

7.

Cilmes vietas apakšnosaukums “DEALU MARE-MEREI”

—

Merei komūna – ciemati Merei, Dealul Viei, Ciobănoaia, Izvoru Dulce, Gura Sărății, Nenciulești,

| — | Dobrileşti, Sărata Monteoru, Valea Puţului-Merei, Ogrăzile, |
| --- | --- |

—

Dobrileşti, Sărata Monteoru, Valea Puţului-Merei, Ogrăzile,

| — | Ulmeni komūna – Vâlcele ciemats. |
| --- | --- |

—

Ulmeni komūna – Vâlcele ciemats.

Cilmes vietas apakšnosaukumam “DEALU MARE-MEREI” var pievienot kādu no šādiem atsevišķa vīndārza nosaukumiem: IZVORU DULCE, GURA SĂRĂŢII, DEALUL VIEI, DOBRILEŞTI, NENCIULEŞTI, VALEA PUŢULUI, CIOBĂNOAIA.

| 8. | Cilmes vietas apakšnosaukums “DEALU MARE-ZOREŞTI”






  — | Vernești komūna – ciemati Vernești, Zorești, Săsenii pe Vale, Săsenii Noi, Săsenii Vechi, Nișcov, Nenciu, Cârlomănești un Cândești. |
| --- | --- | --- |

8.

Cilmes vietas apakšnosaukums “DEALU MARE-ZOREŞTI”

—

Vernești komūna – ciemati Vernești, Zorești, Săsenii pe Vale, Săsenii Noi, Săsenii Vechi, Nișcov, Nenciu, Cârlomănești un Cândești.

Cilmes vietas apakšnosaukumam “DEALU MARE-ZOREŞTI” var pievienot kādu no šādiem atsevišķa vīndārza nosaukumiem: VALEA TEANCULUI, DEALUL ZORILOR, NIŞCOV.

7.   Galvenā(-ās) vīna vīnogu šķirne(-es)

‘Chardonnay B’ – ‘Gentil blanc’, ‘Pinot blanc Chardonnay’

‘Busuioacă de Bohotin Rs’ – ‘Schwarzer Muscat’, ‘Muscat fioletovâi’, ‘Muscat violet cyperus’, ‘Tămâioasă violetă’

‘Cabernet Sauvignon N’ – ‘Petit Vidure’, ‘Bourdeos tinto’

‘Cabernet Franc N’

‘Burgund Mare N’ – ‘Grosser burgunder’, ‘Grossburgunder’, ‘Blaufrankisch’, ‘Kekfrankos’, ‘Frankovka’, ‘Limberger’

‘Barbera N’

‘Băbească neagră N’ – ‘Grossmuttertraube’, ‘Hexentraube’, ‘Crăcana’, ‘Rară neagră’, ‘Căldăruşă’, ‘Serecsia’

‘Grasă de Cotnari B’ – ‘Dicktraube’, ‘Grasă’, ‘Köver szölö’

‘Crâmpoşie selecţionată B’

‘Grenache Noir N’

‘Fetească albă B’ – ‘Păsărească albă’, ‘Poama fetei’, ‘Mädchentraube’, ‘Leanyka’, ‘Leanka’

‘Fetească regală B’ – ‘Königliche Mädchentraube’, ‘Königsast’, ‘Kiralyleanka’, ‘Dănășană’, ‘Galbenă de Ardeal’

‘Fetească neagră N’ – ‘Schwarze Mädchentraube’, ‘Poama fetei neagră’, ‘Păsărească neagră’, ‘Coada rândunicii’

‘Pinot Gris G’ – ‘Affumé’, ‘Grau Burgunder’, ‘Grauburgunder’, ‘Grauer Mönch’, ‘Pinot cendré’, ‘Pinot Grigio’, ‘Ruländer’

‘Pinot Blanc B’ – ‘Pinot Bianco’

‘Pinot Noir N’ – ‘Blauer Spätburgunder’, ‘Burgund mic’, ‘Burgunder roter’, ‘Klävner Morillon Noir’

‘Pinot noir N’ – ‘Spätburgunder’, ‘Pinot nero’

‘Petit Verdot N’

‘Nebbiolo N’

‘Negru de Drăgășani N’

‘Novac N’

‘Negru Aromat N’

‘Mourvedre N’

‘Merlot N’ – ‘Bigney rouge’

‘Muscat Ottonel B’ – ‘Muscat Ottonel blanc’

‘Sangiovese N’ – ‘Brunello di Montalcino’, ‘Morellino’

‘Syrah N’ – ‘Shiraz’, ‘Petit Syrah’

‘Riesling de Rhin B’ – ‘Weisser Riesling’, ‘White Riesling’

‘Riesling italian B’ – ‘Olasz Riesling’, ‘Olaszriesling’, ‘Welschriesling’

‘Sauvignon B’ – ‘Sauvignon verde’

‘Tămâioasă românească B’ – ‘Busuioacă de Moldova’, ‘Muscat blanc à petit grains’

‘Tămâioasă românească B’ – ‘Rumänische Weihrauchtraube’, ‘Tamianka’

‘Viognier B’ – ‘Bergeron’, ‘Barbin’, ‘Rebolot’, ‘Greffou’, ‘Picotin Blanc’, ‘Vionnier’

‘Viognier B’ – ‘Petit Vionnier’, ‘Viogne’, ‘Galopine’, ‘Vugava bijela’

‘Traminer Roz Rs’ – ‘Rosetraminer’, ‘Savagnin roz’, ‘Gewürztraminer’

‘Aligoté B’ – ‘Plant de trois’, ‘Plant gris’, ‘Vert blanc’, ‘Troyen blanc’

8.   Saiknes vai saikņu apraksts

a.   Tādu cilvēkfaktoru apraksts, kas attiecas uz saikni ar ģeogrāfisko apgabalu

Pirmie rakstiskie dokumenti, kuros minēta vīna darīšana šajās valsts daļās, ir datēti ar 14. un 15. gadsimtu. Šie dokumenti liecina, ka apdzīvotās vietas Ceptura, Valea Călugărească, Valea Mantei un Valea Popii bija pazīstamas un augstu vērtētas saistībā ar tur ražoto vīnu kvalitāti. Tā laika dokumentos norādīts, ka visslavenākais vīnkopības apgabals bija Cepturile, vēlāk pazīstams kā Cepturi, bet mūsdienās – kā Ceptura.

Pagātnē šā vīndārza vīnogulājus labi un saskanīgi reprezentēja vairāku šķirņu audzēšana sabalansētās proporcijās, tā rezultātā iegūstot ļoti pieprasītu vīnu. Laika gaitā vīnogulāju audzēšana ir kļuvusi par tradīciju, kas tiek nodota no paaudzes paaudzei un ir daļa no šo vīnkopju ciematu dzīvesveida. Laikposmā pirms filokseras izplatības Dealu Mare reģionā tika audzētas aptuveni 20 pamatšķirnes, trīs līdz četras no tām bija sagrupētas kopā vienuviet, tādējādi tika iegūti vīni ar labi izteiktām īpašībām. Filokseras invāzija, par ko pirmoreiz tika ziņots Dealu Mare (1884. gadā – Chițorani), bija kritisks laiks vīndārza attīstībā. Šī invāzija īsā laikā nodarīja milzīgu kaitējumu vīnkopības nozarei šajā apgabalā, būtiski to pārveidojot.

Pēc tam vīndārzi tika atjaunoti, galvenokārt izmantojot Francijas šķirnes, taču tika izmantotas arī Rumānijas šķirnes. Starpkaru periodā vīna ražošanai izmantoja šādas šķirnes: baltvīniem – ‘Fetească albă’, ‘Tămâioasă românească’, kā arī ‘Aligote’, ‘Sauvignon’ un ‘Traminer’, bet sarkanvīniem – ‘Feteasca neagră’, ‘Pinot noir’ un ‘Merlot’. Tiesību akti, ar ko regulē vīnogulāju audzēšanu un vīna ražošanu, pirmoreiz tika ieviesti 1915. gadā.

b.   Ziņas par produkta kvalitāti un īpašībām

Vīni pārsvarā ir vienšķirnes vīni (monocepage), taču tiek ražoti arī jauktu šķirņu vīni, kuru pamatā ir vismaz divi līdz trīs vīni. Visbiežāk izmanto ‘Cabernet Sauvignon’, ‘Merlot’ un ‘Fetească neagră’, par proporcijām lemj ražotāji sajaukuma veidošanas brīdī saskaņā ar sajaukšanai paredzēto šķirņu potenciālu konkrētajā ražas gadā.

Baltvīniem ir sabalansēta struktūra un patīkams skābenums, ko nodrošina uz dienvidaustrumiem vērstās nogāzes, kā arī audzēšanas prakse (parasti – brīvdabā vidējā augstumā, ar atbalsta sistēmām, kuras nodrošina fotosintēzes virsmas laukumam labvēlīgu lapotnes sadalījumu un ražas izlīdzinātību, kas ir piemēroti, lai vīnogu nogatavošanās būtu optimāla).

Mērenais kontinentālais klimats ir labvēlīgs tādu baltvīnu ražošanai, kuriem piemīt optimāls spirta, skābenuma un cukuru līdzsvars, eksotisko augļu, bumbieru, vīnogulāju ziedu nošu, pļauta siena, jasmīnu un akācijas ziedu smarža, kā arī citrondzeltena līdz salmdzeltena krāsa ar zaļganām niansēm.

Vīni ir svaigi, ar augļainu garšu, ar viegli izteiktu mineralitāti, kam par iemeslu ir augsnes, kādas raksturīgas Dealu Mare masīva austrumdaļai un kuras veidojušās uz sarmātiskā kaļķakmens, māla un smilšakmens. Šiem vīniem ir raksturīgas aprikožu, citrusu, eksotisko augļu notis, maigu garšvielu garša, saglabāts aromāts un svaigums tādu vīnu gadījumā, kas iegūti no skeletainām augsnēm (ar augstu kalcija karbonāta saturu).

Sārtvīniem piemīt eksotisko augļu un citrusu aromāts un svaiga, spirdzinoša, spēcīga garša, patīkams skābums, sabalansētība, augļaina pēcgarša.

Sarkanvīnus raksturo izsmalcinātība, viegli izteikts tanīnu piesātinājums, samtainums un krāsas intensitāte, jo tie ir iegūti no iesarkanām brūnaugsnēm, kuras ir bagātas ar dzelzs sāļiem un kuras veidojušās uz sarkanā māls, merģeļa un smalkgraudainas sarkanīgas smilts Dealu Mare masīva rietumdaļā (nodrošinot piesātinātību un sabalansētus tanīnus, kas īpaši izpaužas tādos vīnos, kas iegūti no ‘Cabernet Sauvignon’, ‘Merlot’, ‘Fetească neagră’ un ‘Shyraz’ šķirnes vīnogām).

Identificētais aromāts ir nogatavojušos sarkano augļu, žāvētu plūmju, melno meža ogu, kanēļa un saldo mandeļu aromāts, un garša ir piesātināta, bagātīga, ar sabalansētu skābenumu un tanīniem, kā arī tipiskiem aromātiem. Vīnu krāsa ir no rubīnsarkanas līdz granātsarkanai/tumšsarkanai.

c.   Cēloniskā mijiedarbība

Noteiktajā apgabalā ar šo cilmes vietas nosaukumu apzīmētā produkta ražošanai ir labvēlīgi apstākļi, ko nodrošina Subkarpatu masīva kalni, kuru augstums virs jūras līmeņa pakāpeniski pieaug un kuri veido savdabīgu patvērumu, aizsargājot no ziemeļu, ziemeļrietumu un ziemeļaustrumu auksto gaisa masu pieplūdes, tādējādi veicinot saules siltuma saglabāšanos apgabalā. Šādos apstākļos minēto šķirņu vīnogas optimāli nogatavojas un vīnos saglabājas vīnu (it īpaši sarkanvīnos) tajās izveidojušies primārie aromāti.

Šā ģeogrāfiskā apgabala mērenais kontinentālais klimats, kas nodrošina pareizu fotosintēzes norisi un vīnogu optimālu nogatavošanos ražas novākšanas laikā, kā rezultātā baltvīniem/sārtvīniem ir lielisks cukuru un skābju līdzsvars, un tie iegūst svaigu, augļainu garšu, bet sarkanvīniem – optimālu struktūru fenolu satura un tanīnu uzkrāšanās ziņā.

Dealu Mare masīva rietumdaļā ir tādi augsnes veidi, kas ietver sarkano mālu, merģeli, kā arī satur daudz dzelzs oksīda, sniedzot iespēju ražot maigus un sabalansētus sarkanvīnus ar meža ogu aromātu.

Tādu gaismprasīgu šķirņu kā ‘Merlot’ un ‘Fetească neagră’ vīnogulāji, kuriem raksturīga izlīdzināta ražība un kurus audzē plantācijās galvenokārt nogāžu augstākajā daļā, pilngatavību sasniedz no septembra sākuma līdz oktobra beigām apstākļos, kad saules gaismas daudzums un intensitāte palīdz uzkrāt pietiekami daudz cukuru, lai nodrošinātu, ka no minēto šķirņu vīnogām iegūtajos sarkanvīnos izveidojas tādi primārie aromāti, kas atgādina melnās meža ogas, garšvielas, nogatavojušos sarkanos augļus un kas garšas ziņā ir trekni [samtaini], ar zālaugiem piemītošām niansēm, apaļīgi un saskanīgi. Tādos slavenos centros kā Ceptura, Tohani un Merei sarkanvīni ir ar spēcīgāku, izteiktāku garšu un intensīvāku krāsu; šīs iezīmes ir izveidojušās, pateicoties dāsnās saules dāvātajam siltumam un šajos apgabalos esošajām vieglajām augsnēm.

Skeletainas augsnes ar augstu kalcija karbonāta saturu nodrošina aromātiskus vīnus, kam piemīt svaigums un izteikts ziedu aromāts.

9.   Būtiski papildu nosacījumi

NAV

Saite uz produkta specifikāciju

http://onvpv.ro/sites/default/files/caiet_sarcini_doc_dealu_mare_modif_cf_cererii_1225_din_11.08.2014_si_notific_2019_no_track_changes_0.pdf

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

---