# Eiropas Savienības C 353/2019

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 353 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 62. gadagājums2019. gada 18. oktobris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 353

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

62. gadagājums2019. gada 18. oktobris

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | ATZINUMI |
| | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja |
| 2019/C 353/01 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Blokķēde un sadalītās virsgrāmatas tehnoloģija kā ideāla sociālās ekonomikas infrastruktūra  (pašiniciatīvas atzinums) | 1 |
| | ATZINUMI |
| 2019/C 353/02 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Uzņēmējdarbību un inovāciju veicinoša vienotā tirgus stiprināšana – sekmēt jaunus ekonomikas modeļus ar mērķi risināt sociālus uzdevumus un īstenot pāreju  (pašiniciatīvas atzinums) | 6 |
| 2019/C 353/03 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Patērētāju nozīme aprites ekonomikā  (pašiniciatīvas atzinums) | 11 |
| 2019/C 353/04 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Nodokļi digitalizētajā ekonomikā  (pašiniciatīvas atzinums) | 17 |
| 2019/C 353/05 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Ceļā uz stabilāku un ilgtspējīgāku Eiropas ekonomiku  (pašiniciatīvas atzinums) | 23 |
| 2019/C 353/06 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Jauns redzējums par ekonomiskās un monetārās savienības izveides pabeigšanu  (pašiniciatīvas atzinums) | 32 |
| 2019/C 353/07 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Eiropas pusgads un kohēzijas politika: virzība uz jaunu Eiropas stratēģiju laika posmam pēc 2020. gada  (pašiniciatīvas atzinums) | 39 |
| 2019/C 353/08 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Valstu nodarbinātības dienestu (VND) jaunie uzdevumi saistībā ar Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanu  (pašiniciatīvas atzinums) | 46 |
| 2019/C 353/09 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Apgūt zināšanas par Eiropu – skolām paredzētu metodisko līdzekļu izstrāde  (pašiniciatīvas atzinums) | 52 |
| 2019/C 353/10 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Rūpniecības nozaru skatījums uz klimata un enerģētikas politikas saskaņošanu  (pašiniciatīvas atzinums) | 59 |
| 2019/C 353/11 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Īso un alternatīvo pārtikas piegādes ķēžu veicināšana Eiropas Savienībā: agroekoloģijas loma  (pašiniciatīvas atzinums) | 65 |
| 2019/C 353/12 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Lauksaimnieka profesija un rentabilitātes problēma  (pašiniciatīvas atzinums) | 72 |
| 2019/C 353/13 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Transports, enerģētika un vispārējas nozīmes pakalpojumi – ilgtspējīgas izaugsmes veicinātāji Eiropā digitālās revolūcijas ietekmē  (pašiniciatīvas atzinums) | 79 |

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

2019/C 353/01

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Blokķēde un sadalītās virsgrāmatas tehnoloģija kā ideāla sociālās ekonomikas infrastruktūra  (pašiniciatīvas atzinums)

1

ATZINUMI

2019/C 353/02

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Uzņēmējdarbību un inovāciju veicinoša vienotā tirgus stiprināšana – sekmēt jaunus ekonomikas modeļus ar mērķi risināt sociālus uzdevumus un īstenot pāreju  (pašiniciatīvas atzinums)

6

2019/C 353/03

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Patērētāju nozīme aprites ekonomikā  (pašiniciatīvas atzinums)

11

2019/C 353/04

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Nodokļi digitalizētajā ekonomikā  (pašiniciatīvas atzinums)

17

2019/C 353/05

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Ceļā uz stabilāku un ilgtspējīgāku Eiropas ekonomiku  (pašiniciatīvas atzinums)

23

2019/C 353/06

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Jauns redzējums par ekonomiskās un monetārās savienības izveides pabeigšanu  (pašiniciatīvas atzinums)

32

2019/C 353/07

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Eiropas pusgads un kohēzijas politika: virzība uz jaunu Eiropas stratēģiju laika posmam pēc 2020. gada  (pašiniciatīvas atzinums)

39

2019/C 353/08

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Valstu nodarbinātības dienestu (VND) jaunie uzdevumi saistībā ar Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanu  (pašiniciatīvas atzinums)

46

2019/C 353/09

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Apgūt zināšanas par Eiropu – skolām paredzētu metodisko līdzekļu izstrāde  (pašiniciatīvas atzinums)

52

2019/C 353/10

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Rūpniecības nozaru skatījums uz klimata un enerģētikas politikas saskaņošanu  (pašiniciatīvas atzinums)

59

2019/C 353/11

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Īso un alternatīvo pārtikas piegādes ķēžu veicināšana Eiropas Savienībā: agroekoloģijas loma  (pašiniciatīvas atzinums)

65

2019/C 353/12

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Lauksaimnieka profesija un rentabilitātes problēma  (pašiniciatīvas atzinums)

72

2019/C 353/13

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Transports, enerģētika un vispārējas nozīmes pakalpojumi – ilgtspējīgas izaugsmes veicinātāji Eiropā digitālās revolūcijas ietekmē  (pašiniciatīvas atzinums)

79

---

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja |
| 2019/C 353/14 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei un Padomei Virzība uz efektīvāku un demokrātiskāku lēmumu pieņemšanu ES nodokļu politikā  (COM(2019) 8 final) | 90 |
| 2019/C 353/15 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai un Eiropas Investīciju bankai – Ceturtais ziņojums par enerģētikas savienības stāvokli  (COM(2019) 175 final) | 96 |
| 2019/C 353/16 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai un Eiropas Investīciju bankai par stratēģiskā rīcības plāna akumulatoru jomā īstenošanu: stratēģiskas akumulatoru vērtībķēdes veidošana Eiropā  (COM(2019) 176 final) | 102 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

2019/C 353/14

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei un Padomei Virzība uz efektīvāku un demokrātiskāku lēmumu pieņemšanu ES nodokļu politikā  (COM(2019) 8 final)

(COM(2019) 8 final)

90

2019/C 353/15

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai un Eiropas Investīciju bankai – Ceturtais ziņojums par enerģētikas savienības stāvokli  (COM(2019) 175 final)

(COM(2019) 175 final)

96

2019/C 353/16

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai un Eiropas Investīciju bankai par stratēģiskā rīcības plāna akumulatoru jomā īstenošanu: stratēģiskas akumulatoru vērtībķēdes veidošana Eiropā  (COM(2019) 176 final)

(COM(2019) 176 final)

102

---

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

| 18.10.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 353/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 353/1

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Blokķēde un sadalītās virsgrāmatas tehnoloģija kā ideāla sociālās ekonomikas infrastruktūra”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2019/C 353/01)

Ziņotājs: Giuseppe GUERINI

| Pilnsapulces lēmums | 13.12.2018. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Reglamenta 32. panta 2. punkts |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 4.7.2019. |
| Pieņemts plenārsesijā | 17.7.2019. |
| Plenārsesija Nr. | 545 |
| Balsojuma rezultāts
  (par / pret / atturas) | 179/1/2 |

Pilnsapulces lēmums

13.12.2018.

Juridiskais pamats

Reglamenta 32. panta 2. punkts

Atbildīgā specializētā nodaļa

Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

4.7.2019.

Pieņemts plenārsesijā

17.7.2019.

Plenārsesija Nr.

545

Balsojuma rezultāts

(par / pret / atturas)

179/1/2

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK atbalsta pasākumus, ko Eiropas Komisijas ierosinājusi Eiropas blokķēdes partnerības izveidei, sākot ar ES Blokķēžu novērošanas centru un forumu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESK aicina iestādes veicināt pilsoniskās sabiedrības organizāciju iesaisti šajā novērošanas centrā un Eiropas blokķēdes partnerībā, jo ir skaidrs, ka pozitīva blokķēdes un jauno digitālo infrastruktūru attīstība nav tikai informācijas tehnoloģiju jautājums, bet ir īsts revolucionāras sociālās inovācijas process. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESK uzskata, ka ar mērķi uzturēt augstu pārredzamības līmeni un visu iedzīvotāju līdzdalību attīstībā, ko šīs jaunās tehnoloģijas spētu sniegt, sociālās ekonomikas organizācijas varētu, jo īpaši saistībā ar tādas kultūras un metodoloģiskās bāzes konverģenci, kuras centrā ir atvērtas un līdzdalīgas pārvaldības formas, veicināt plašāku un pilnīgāku informētību par blokķēdes iespējām. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Blokķēdes tehnoloģiju praktisks pielietojums var palīdzēt ievērojami uzlabot sociālās ekonomikas organizāciju darbības rezultātus, un tādējādi ieguvējas būtu gan šīs organizācijas, gan to locekļi, bet jo īpaši galalietotāji. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Uzņēmējdarbības projektiem, kuru pamatā ir sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas (DTL), ir vajadzīgas stabilas pārvaldības struktūras, kas nodrošina skaidrību attiecībā uz lomām un atbildības jomām un kas atbalsta sadarbību starp dažādām ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESK aicina publiskās iestādes nodrošināt, lai blokķēdes tehnoloģijas attīstība notiktu, ievērojot personas datu apstrādes un kiberdrošības noteikumus, kā arī uzraugot iedzīvotāju un uzņēmumu datu uzkrāšanas vai nepareizas izmantošanas risku. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Ņemot vērā jauno tehnoloģiju izraisītās dziļās pārmaiņas, EESK iesaka nodrošināt iedzīvotāju un darba ņēmēju pienācīgu aizsardzību, attiecīgi iesaistot arī sociālos partnerus, jo īpaši darba apstākļu ziņā un saistībā ar piemērotu apmācības un prasmju atjaunināšanas plānu savlaicīgu sagatavošanu. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESK uzskata, ka sociālās ekonomikas organizāciju un pilsoniskās sabiedrības reāla iesaiste ir obligāts priekšnoteikums, jo bez tās nebūs iespējams nodrošināt jauno tehnoloģiju sniegto lielo iespēju tādu virzību, kas nodrošinātu, lai visi cilvēki, nevis tikai “digitālās ekonomikas elite”, būtu ieguvēji un varētu tām piekļūt un lai tas notiktu visiem pārskatāmā veidā un visi varētu piedalīties. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Iniciatīvas konteksts un priekšmets

| 2.1. | Šā pašiniciatīvas atzinuma saknes meklējamas Luksemburgas prezidentūras secinājumos, kuri ietver aicinājumu apzināt jauno digitālo tehnoloģiju inovācijas potenciālu sociālās ekonomikas kontekstā. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Šo jauno tehnoloģiju vidū šobrīd ar revolucionāru inovācijas potenciālu izceļas dažādas sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas (Distributed Ledger Technology – DLT) formas, sauktas par blokķēdes tehnoloģiju, un tās dod iespēju veidot ļoti interesantus lietojumus dažādās ekonomikas un sociālās darbības nozarēs. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Vairāku šo tehnoloģiju īpašību dēļ blokķēdi var uzskatīt par digitālu infrastruktūru, ko savu mērķu sekmīgākas īstenošanas nolūkā ar panākumiem varētu izmantot sociālās ekonomikas uzņēmumi, kuri tādējādi varētu uzlabot savu spēju panākt pozitīvu sociālo ietekmi un veicināt sociālo inovāciju. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EESK mudina iestādes veicināt pilsoniskās sabiedrības organizāciju iesaisti Eiropas Blokķēžu novērošanas centra darbībā, jo sekmīga blokķēdes un jauno digitālo infrastruktūru attīstība nevar būt atkarīga tikai no informātikas risinājumiem un pat tikai no inženierijas, bet var pilnveidoties tikai tad, ja mums izdosies ar šiem rīkiem nodrošināt revolucionāru sociālo inovāciju. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Ir lietderīgi atcerēties, ka sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas garantē uzticību starp partneriem, kuri ir vērsti uz sadarbību, un apliecina galvenokārt darījumus, nevis blokķēdēs iekļauto saturu vai kvalitāti. Lai gan dažos optimistiskos šīs tehnoloģijas novērtējumos tā nodēvēta par jaunu uzticības vektoru, ir skaidri jānorāda, ka tehnoloģija nevar aizstāt pušu lojalitāti un uzticību. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Blokķēdes un sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas īss apraksts

| 3.1. | Blokķēdes tehnoloģija ir informātikas protokols, kas radīts pagājušā gadsimta deviņdesmitajos gados. Tomēr tās izmantošana plašā mērogā un panākumi ir saistīti ar kriptovalūtu – bitkoins ir pazīstamākais to veids. Taču nebūtu pareizi blokķēdi pielīdzināt tikai kriptovalūtai. Patiesībā, pateicoties vienlaikus pieaugošam skaitļošanas un informātikas sistēmu datu analīzes potenciālam, savienojamības pilnveidei Eiropā un mākslīgā intelekta sistēmu pastāvīgai attīstībai, eksponenciāli pieaug iespējas sadalītās virsgrāmatas tehnoloģiju izmantot vairākiem mērķiem. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Blokķēde vienlaikus ir arī kods – komunikācijas protokols un publisks reģistrs, kurā ļoti pārredzamā un nemaināmā veidā sekvenciālā secībā tiek reģistrēti visi darījumi, kas veikti starp tīkla dalībniekiem. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Šo ierakstu sistēmu veido tādu bloku kopums (koda daļas), kuri savā starpā ir saistīti ar kriptogrāfijas funkciju, kas nodrošina ikvienas ķēdi veidojošās bloka daļas izsekojamību un nemaināmību. Šie ķēdē savienotie bloki vienlaikus tiek reģistrēti uz katras no tām iekārtām, ar kuru palīdzību blokķēdes dalībnieki pieslēdzas. Katrs dalībnieks ir ķēdes posms, kas apstiprina un arhivē mainītos datus. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Tādējādi darījumi tiek veikti horizontālā veidā un tos apstiprina vairāki dalībnieki, līdz ar to viens pats dalībnieks nevar mainīt vai iznīcināt reģistrētos datus. Tam būtu jānodrošina datu apstrādes drošība un jāveicina to blokķēdes dalībnieku savstarpējā uzticēšanās, kuri piedalās sadalītās un decentralizētās validēšanas procesā. Tāpēc blokķēde ir interesants instruments, kas pavērs ceļu jaunai digitālo darījumu operāciju drošības koncepcijas realizācijai. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Tāpēc blokķēdes tehnoloģija pārsvarā ir darbojusies kā virtuālo valūtu infrastruktūra, bet šo pašu iemeslu dēļ tā var iegūt arī sociālu, kultūras, politisku un ekonomisku vērtību. Tomēr attiecībā uz jebkuru citu lietojumu fiziskajā un nevirtuālajā ekonomiskajā kontekstā ir jāapzinās, ka sadalītās virsgrāmatas tehnoloģija nenodrošina attiecīgā satura kvalitāti. Citiem vārdiem sakot, ir iespējams apliecināt, ka konkrēts produkts ir bijis ar sadalītās virsgrāmatas tehnoloģiju droši izsekotā ķēdē, bet nav iespējams apgalvot, ka šim produktam piemīt labas īpašības. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Vairāki blokķēdes dalībnieki tiešā veidā kontrolē daļu no kopējās ķēdes, un tādējādi blokķēde kļūst par decentralizētu sistēmu, kurā ir grūti “dominēt” vienam atsevišķam dalībniekam. Tas palielina drošību saistībā ar uzbrukumiem vai kaitniecību, jo, ja vienam no ķēdes mezgliem notiek uzbrukums vai tas tiek bojāts, citi sadalītās virsgrāmatas mezgli turpina darbību. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Darījumi, kas sadalītajā virsgrāmatā tiek īstenoti ar blokķēdes palīdzību, ir izsekojami un redzami visiem dalībniekiem – viņiem darbības ir pārredzamas, un nenotiek nevienas tādas “centrālās varas” vai trešās personas iejaukšanās, kas pildītu obligāta partnera vai starpnieka funkciju. Tomēr kvantu datoru attīstība, kā arī teorētiskā iespēja kontrolēt ievērojamu skaitu tīkla mezglu, pilnībā nenovērš sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas koncentrēšanas vai kontroles, kā arī datu uzkrāšanas un koncentrēšanas risku. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Šīs īpašības ir pamats tam, lai uz blokķēdes tehnoloģijas bāzes varētu tikt veidoti arī īsti automātiski izpildāmi līgumi – tā sauktie viedie līgumi, kas dod iespēju darījumu ātri un horizontāli personalizēt un detalizēt. Tādējādi sertificētā pamatinformācija kļūst par tiesībām, kas ir pieprasāmas, un tas varētu ietekmēt daudzas sociālās, ekonomiskās un politiskās tradīcijas. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Kā piemēru var minēt potenciālas pārmaiņas digitālās pārvaldības jomā saistībā ar vēlēšanām un balsošanas sistēmām, ar sociālās drošības un veselības aizsardzības pakalpojumiem, kā arī ar publiskā iepirkuma pārvaldību. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Blokķēdes tehnoloģijas atslēgas vārdi ir: decentralizācija, pārredzamība, dalība vienādranga līmenī, uzticamība un uzticēšanās, un tie liecina par lielu līdzību ar tām galvenajām organizatoriskajām formām, ko izmanto uzņēmumi un sociālās ekonomikas organizācijas. Tas tā ir, pat ja sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas tīkli tiek izstrādāti ar augstu savietojamības jaudu, kas ļauj lietotājiem sadarbībā izmantot šīs tehnoloģijas, sākot no dažādām ierīcēm un rīkiem. |
| --- | --- |

3.10.

4.   Eiropas Savienība un blokķēde

| 4.1. | EESK atzīst par pareiziem un atbalsta pasākumus, ko Eiropas Komisija un daudzas dalībvalstis ir īstenojušas ar mērķi veidot Eiropas blokķēdes partnerību. No stratēģiskā viedokļa Eiropai nevajadzētu zaudēt pozīcijas starptautiskajā konkurencē saistībā ar visu digitālo tehnoloģiju attīstību, un tāpēc tai vajadzētu stimulēt un atbalstīt dažādu publiskā un privātā sektora pārstāvju sadarbību Eiropas blokķēdes infrastruktūras veidošanā. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Arī Eiropas Parlaments ir paudis viedokli par šiem jautājumiem ar rezolūcijām 2017/2772(RSP) un 2018/2085(INI), turklāt pieprasot, lai Komisija veicinātu sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas sociālās ietekmes novērtējumu. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Tikpat svarīgi bija no 2018. gada 1. februāra sākt darbību Eiropas Blokķēžu novērošanas centrā, kuru izveidoja Eiropas Komisija un kurš jau ir publicējis vairākus tematiskus ziņojumus (1). |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EESK ir pārliecināta, ka blokķēdes tehnoloģijas optimālas attīstības nolūkā ir jāveido arī piemērots regulējums, kas stimulēs un atbalstīs publiskā un privātā sektora, kā arī organizētās pilsoniskās sabiedrības sadarbību, lai veidotos pozitīva sociālā, kultūras un regulējuma konverģence, kas vajadzīga kā pamats pakalpojumu un procesu uzlabošanas potenciāla veidošanai gan publiskajā, gan privātajā sektorā. |
| --- | --- |

4.4.

5.   Vai blokķēdes tehnoloģija un decentralizētā sadalītā virsgrāmata varētu būt sociālajai ekonomikai piemērota infrastruktūra?

| 5.1. | Ja blokķēdes tehnoloģija ir lietderīgs instruments uzticēšanās pārdefinēšanai globālas digitālās ekonomikas kontekstā, sociālās ekonomikas organizācijas, izmantojot šīs tehnoloģijas, var palīdzēt padarīt ekonomiku vēl demokrātiskāku, veicinot digitālās sociālās ekonomikas izplatīšanos. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Finanšu krīzes ir mazinājušas iedzīvotāju uzticību finanšu iestādēm. Patlaban uzticēšanās ir kļuvusi par ierobežotu sociālo resursu, un pieaugošās bažas par dažu lielu ekonomikas dalībnieku vākto un glabāto datu drošību to samazina vēl vairāk. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Sociālās ekonomikas uzņēmumiem, kuriem raksturīga liela izkliedētība un kuri ir iesakņojušies savās teritorijās un kopienās, var būt liela nozīme Eiropas iedzīvotāju iespēju plašākas izplatīšanas nodrošināšanā. Tāpēc tie var labvēlīgi veicināt ētisku un vērtīgu konverģenci starp sociālo ekonomiku un tehnoloģiskajiem jauninājumiem, virzoties uz tādu attīstības modeli, kas atspoguļo kopīgās intereses. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Sociālās ekonomikas organizācijās ir iespējami daudzējādi konkrēti praktiski blokķēdes tehnoloģiju pielietojumi. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Pirmkārt tehnoloģiju, kas dod iespēju uzlabot pārredzamības līmeni un uzticēšanos, var viegli izmantot, lai padarītu drošus un izsekojamus ziedojumus un savāktos līdzekļus, dodot, piemēram, iespēju ziedotājam, kas finansē kādu NVO, iespēju izsekot viņa ziedoto resursu ceļam un izlietojumam. Raugoties no cita skatu punkta, šī NVO varētu nodrošināties ar sistēmu, kas dotu iespēju gūt detalizētu pārskatu par visu izdevumu plūsmu, un tiktu garantēta visu ieguldīto resursu neapšaubāma izmantošana paredzētajiem mērķiem. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Izmantojot blokķēdes tehnoloģiju, daudzi sociālās ekonomikas uzņēmumi varētu būtiski uzlabot apvienību vadības darbību (apspriešanos ar locekļiem un balsošanas pasākumus) un panākt, lai tā kļūtu droša un izsekojama un lai tajā būtu iespējams piedalīties un iesaistīties locekļiem, kas atrodas decentralizētās teritorijās vai arī tad, ja locekļu lielā skaita dēļ ir sarežģīti rīkot sanāksmes tradicionālā veidā. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Daudzas kultūras producēšanas darbības no mācību līdz mākslas jomai īsteno sociālās ekonomikas organizācijas. Apvienības un kooperatīvi, kas nodarbojas ar izglītību un apmācību, kā arī ar izrādēm un mākslas un intelektuālo darbību producēšanu, varētu izmantot blokķēdes tehnoloģiju gan lai autentificētu attālināti notiekošās darbības, gan lai tās personalizētu atbilstoši lietotāju vajadzībām. Taču jo īpaši to varētu izmantot, lai padarītu skaidrākas un drošākas intelektuālā īpašuma tiesības un autortiesības, ieviešot “viedos līgumus” satura nosūtīšanas jomā. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Apmācības un izglītības jomā blokķēdes tehnoloģiju būs iespējams izmantot prasmju sertificēšanai, izglītības kvalifikācijas un diplomu drošai glabāšanai digitālā formātā, kā arī digitālu sertifikātu izsniegšanai, kas automātiski tiktu iekļauti strādājošo un studentu CV. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | Šis pielietojums ir ļoti piemērots veselības aprūpes, personu aprūpes un sociālās palīdzības nozarē gan datu un informācijas drošai arhivēšanai, gan palīdzību saņemošo cilvēku piekļuvei un identifikācijai. Šajās jomās daudzas sociālās ekonomikas organizācijas ir iesaistītas darbā, kas tiek veikts to cilvēku ciešā tuvumā, kuriem palīdzība ir vajadzīga visvairāk, kā arī decentralizētos apgabalos, kuros cilvēku dzīves kvalitāti var būtiski ietekmēt drošu telemedicīnas un tālaprūpes sistēmu izveide. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Bieži vien šīs tehnoloģijas prasa kompetences un prasmes, kas visiem nav pieejamas. Taču vislielākās grūtības tās sagādā visneaizsargātākajiem cilvēkiem, piemēram, gados veciem, trūcīgiem cilvēkiem, personām ar invaliditāti, nepilngadīgajiem un marginalizētām ģimenēm. Šīm iedzīvotāju grupām, par kurām mums visiem ir jādomā, sociālās ekonomikas organizācijas varētu būt fundamentāls piekļuves kanāls. |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | Daudzi kooperatīvi, kuri darbojas lauksaimniecības jomā, sāk domāt par to, kā jaunās tehnoloģijas varētu nodrošināt, lai viņu produkti būtu pilnīgi izsekojami un identificējami, jo tādējādi būtu iespējams novērst krāpšanu un viltošanu, kas kaitē ražotājiem un patērētājiem. Turklāt blokķēdes tehnoloģija varētu attiecības starp lauksaimniecības kooperatīviem un to locekļiem padarīt noteiktākas un pārredzamākas, kā arī samazināt tādu pakalpojumu izmaksas kā apdrošināšana pret dabas katastrofu riskiem. |
| --- | --- |

5.11.

| 5.12. | Kā zināms, blokķēdes pirmie pieteikumi tika pieņemti, lai izstrādātu kriptovalūtas un vienādranga maksājumu sistēmas. To varētu izmantot sociālās ekonomikas sektorā, lai pārvaldītu gan kolektīvās finansēšanas operācijas, gan arī papildu maksājumu sistēmas, ko izmanto mikrokredītu operācijām, kuras paredzētas banku noteiktajiem kritērijiem neatbilstošām personām vai ētisku mikroinvestīciju tīklu pārvaldībai par labu Kopienas ekonomikas ķēdēm. |
| --- | --- |

5.12.

| 5.13. | Vides aizsardzības apvienības un sociālie uzņēmumi ir dalībnieki arī tādās jomās kā atkritumu rašanās samazināšana, atkritumu savākšana un diferencēta apstrāde. Arī šajā kontekstā var izmantot decentralizētās sadalītās virsgrāmatas iespējas, lai uzlabotu iedzīvotājiem sniegtos pakalpojumus. |
| --- | --- |

5.13.

| 5.14. | Atjaunojamo energoresursu enerģijas kooperatīvi, kuru skaits Eiropā jau ir pārsniedzis 1 500 un kuros ir iesaistīti vairāk kā 1 000 000 enerģētikas pārkārtošanas jomā aktīvu pilsoņu, varētu, izmantojot blokķēdes tehnoloģiju, optimizēt savus sadales tīklus un pāreju. |
| --- | --- |

5.14.

| 5.15. | Enerģētikas jautājums ir ļoti svarīgs blokķēdes tehnoloģijas aspekts, jo pašlaik datu un blokķēžu vienlaicīga reģistrācija daudzos decentralizētos serveros rada ļoti lielu enerģijas patēriņu, tāpēc joprojām ir nepieciešams uzlabot enerģijas izmantojumu un tādējādi panākt, lai blokķēdes tehnoloģijas izmantošana kļūtu ilgtspējīgāka. |
| --- | --- |

5.15.

| 5.16. | Ņemot vērā, ka blokķēdes tehnoloģija var izraisīt vairākas pozitīvas pārmaiņas, ir svarīgi pievērst uzmanību faktam, ka nav iespējams mainīt datus, kas reģistrēti, izmantojot blokķēdi, un tāpēc ir nepieciešams ar publiska regulējuma palīdzību nodrošināt, lai šīs tehnoloģijas attīstība notiktu, ievērojot noteikumus, kas nosaka personas datu apstrādi (Vispārīgā datu aizsardzības regula), un ar īpašu atsauci uz tiesībām tikt aizmirstam. |
| --- | --- |

5.16.

| 5.17. | Ir svarīgi, lai šajā jomā spēkā esošie noteikumi tiktu tiešā veidā vai interpretācijas ceļā pastāvīgi pielāgoti straujajām tehnoloģiskajām pārmaiņām. Tikai tādā veidā būs iespējams izvairīties no negatīvām sekām un problemātiskas ietekmes, ko līdzi varētu nest blokķēdes tehnoloģijas attīstības pozitīvie rezultāti. |
| --- | --- |

5.17.

| 5.18. | Blokķēdes tehnoloģija būtiski ietekmēs darba tirgu. Dažas darbvietas izzudīs, citas – būtiski mainīsies, tomēr varētu arī rasties un attīstīties jaunas profesijas. EESK uzskata, ka ir svarīgi, lai darba ņēmēji būtu pienācīgi aizsargāti, jo īpaši nodrošinot piemērotus apmācības plānus un aktīvus nodarbinātības politikas instrumentus, kurus īsteno ar sociālo partneru līdzdalību. |
| --- | --- |

5.18.

| 5.19. | Milzīgais jauno digitālo tehnoloģiju potenciāls un vajadzīgo ieguldījumu augstās izmaksas pakļauj blokķēdes tehnoloģiju to instrumentu koncentrācijas riskam, kas var nodrošināt tās darbību. Tāpēc tīklu demokratizācijas potenciālu var apdraudēt risks, ka tehnoloģiskos datus un tīklus spekulatīvā nolūkā varētu pārņemt daži tādi dalībnieki vai valstis, kas spēj veikt lielas investīcijas. Līdz ar to ir svarīgi, lai ar publiskiem pasākumiem tiktu atbalstīta šo tehnoloģiju attīstība līdzdalīgā un pieejamā veidā. |
| --- | --- |

5.19.

Briselē, 2019. gada 17. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētājs

Luca JAHIER

---

(1)  Blockchain Innovation in Europe (Blokķēdes inovācijas Eiropā), 2018. gada jūlijs, Blockchain and General Data Protection Regulation (GDPR) (Blokķēde un Vispārīgā datu aizsardzības regula), 2018. gada oktobris, Blockchain for Government and Public Services (Blokķēde valdības un sabiedrisko pakalpojumu jomā), 2018. gada decembris, Scalability, Interoperability, and Sustainability of Blockchains (Blokķēžu mērogojamība, sadarbspēja un ilgtspēja), 2019. gada marts, Blockchain and Digital Identity (Blokķēde un digitālā identitāte), 2019. gada maijs.

1

Blockchain Innovation in Europe

Blockchain and General Data Protection Regulation (GDPR)

Blockchain for Government and Public Services

Scalability, Interoperability, and Sustainability of Blockchains

Blockchain and Digital Identity

---

ATZINUMI

| 18.10.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 353/6 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 353/6

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Uzņēmējdarbību un inovāciju veicinoša vienotā tirgus stiprināšana – sekmēt jaunus ekonomikas modeļus ar mērķi risināt sociālus uzdevumus un īstenot pāreju”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2019/C 353/02)

Ziņotājs: Giuseppe
  GUERINI

| Pilnsapulces lēmums | 24.1.2019. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Reglamenta 32. panta 2. punkts
  Pašiniciatīvas atzinums |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 4.7.2019. |
| Pieņemts plenārsesijā | 17.7.2019. |
| Plenārsesija Nr. | 545 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 185/0/6 |

Pilnsapulces lēmums

24.1.2019.

Juridiskais pamats

Reglamenta 32. panta 2. punkts

Pašiniciatīvas atzinums

Atbildīgā specializētā nodaļa

Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

4.7.2019.

Pieņemts plenārsesijā

17.7.2019.

Plenārsesija Nr.

545

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

185/0/6

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Patlaban ir atzīta nepieciešamība īstenot sociālo tirgus ekonomiku, kas, gudri piemērojot jaunās tehnoloģijas, spēj tikt galā ar galvenajām problēmām, kuras saistītas ar ilgtspēju, klimata pārmaiņām un nevienlīdzības samazināšanu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESK uzskata, ka aktīvu un nozīmīgu ieguldījumu šajā jomā var sniegt gan uzņēmumi, gan publiskās iestādes. Jo īpaši visi tie reālās ekonomikas uzņēmumi, kuri rada vērtību un darbvietas, spekulatīvi neizmantojot finansējuma sviras. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Ņemot vērā Eiropā sastopamo ekonomisko modeļu un uzņēmumu veidu daudzveidību, ir svarīgi, lai tiesību aktu priekšlikumi attiecībā uz uzņēmumiem, ekonomiku un iekšējo tirgu netiktu apstiprināti, noraidot pieeju “viens risinājums visiem” un tā vietā uzsverot uzņēmējdarbības “bioloģisko daudzveidību”. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Ir būtiski, lai ES iestādes atbalstītu mākslīgā intelekta attīstību un pareizu lielo datu izmantošanu, gan izstrādājot tādus noteikumus, kas ir pietiekami šādu tehnoloģiju attīstības nodrošināšanai, ievērojot indivīda tiesības, gan saskaņoti ieguldot ES un valstu publiskos resursus, lai nodrošinātu ES konkurētspēju pasaules līmenī. Jo īpaši lielajiem datiem un to radītajām iespējām ir jābūt pieejamām arī MVU. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Pārmaiņas, ko jaunās tehnoloģijas, mākslīgais intelekts un lielie dati ievieš ražošanas procesos un ekonomikā kopumā, būtiski mainīs arī darba tirgu. Tomēr ir svarīgi, lai šīs pārmaiņas norit auglīga sociālā dialoga gaisotnē, kā arī ievērojot darba ņēmēju tiesības un dzīves kvalitāti. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Pasākumiem, kas veicina MVU piekļuvi kredītiem, piemēram, Investīciju plānam Eiropai, COSME programmai vai gaidāmajai programmai InvestEU, būtu jāturpina atbalstīt tos MVU un sociālos uzņēmumus, kuru izaugsme ir bieži saistīta ar grūtībām likviditātes problēmu un nepietiekamas kapitalizācijas dēļ. Aktīvi jāveicina arī Eiropas riska kapitāla tirgus attīstība. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Nepieciešamība garantēt sociālo kohēziju un taisnīgumu arvien vecākiem cilvēkiem un mazākam skaitam Eiropas iedzīvotāju norāda uz to, kāda loma nākotnē var būt sociālajiem un savstarpējas apdrošināšanas tipa uzņēmumiem. Tāpēc ir vairāk jāstrādā, lai veicinātu tādu uzņēmumu lomu, kuri ļauj cilvēkiem organizēties un sadarboties, lai reaģētu uz arvien pieaugošajām sociālajām vajadzībām. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESK atkārtoti uzsver, ka, lai izveidotu iekļaujoša Eiropas vienotā tirgus modeli, ir jāatzīst un jāatbalsta MVU, ģimenes uzņēmumu un sociālās ekonomikas uzņēmumu, amatniecības uzņēmumu, mazo tirgotāju un lauksaimnieku nozīme tāda uzņēmējdarbības gara veicināšanā un izplatīšanā, kura uzmanības centrā ir cilvēki un vietējās kopienas. Turklāt šādi uzņēmumi ļauj veikt saimniecisko darbību un uzņēmējdarbību lielākam skaitam cilvēku, veicinot ekonomikas demokrātiju. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Iniciatīvas konteksts un temats

| 2.1. | Šā pašiniciatīvas atzinuma mērķis ir sniegt ieguldījumu ES iestādēm, lai, veicot pasākumus vienotā tirgus stiprināšanai, tiktu sekmēta dažādu tādu uzņēmumu veidu attīstībai piemērota konteksta izveide, kuri ir gatavi risināt problēmas, ar kādām sabiedrība saskaras. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Patlaban ir atzīta nepieciešamība īstenot tādu sociālo tirgus ekonomiku, kas, gudri piemērojot jaunās tehnoloģijas, spēj tikt galā ar galvenajām problēmām, kuras saistītas ar ilgtspējību, klimata pārmaiņu kaitīgo seku ierobežošanu un nevienlīdzības mazināšanu, demogrāfisko spriedzi, spēcīgo migrācijas spiedienu uz ES ārējām robežām un enerģētikas pārkārtošanu. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EESK uzskata, ka nozīmīgu ieguldījumu var sniegt tieši uzņēmumi, kā arī, protams, publiskās iestādes. Iepriekšējā punktā minētās lielās pārmaiņas faktiski var īstenot, izmantojot katra uzņēmējdarbības veida novatorisko potenciālu. Tomēr daži ekonomiskās attīstības modeļi un daži uzņēmumu veidi ir apliecinājuši lielāku tendenci uzņemties atbildību par sociālajiem jauninājumiem, kas šķiet arvien neaizstājamāki ceļā uz ilgtspējīgāku un iekļaujošāku ekonomiku. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EESK uzskata, ka jauninājumus un jaunu uzņēmējdarbību veicinošs vienotais tirgus var radīt būtiskas konverģences Apvienoto Nāciju Organizācijas programmā 2030. gadam attiecībā uz ilgtspējīgas attīstības mērķu īstenošanu, jo izaugsmes un inovācijas mērķiem, kas nepieciešami, lai nodrošinātu pastāvīgu labklājību Eiropas Savienības valstīs, ir jābūt ne vien stabiliem, bet arī ilgtspējīgiem. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Pēdējos gados EESK ir pieņēmusi daudzus īpašus atzinumus attiecībā uz šādiem pamatjautājumiem:






  — | jaunu ekonomisko modeļu meklējumi (1), |
| --- | --- | --- |

2.5.

—

jaunu ekonomisko modeļu meklējumi (1),

| — | dažādi uzņēmējdarbības veidi (2), |
| --- | --- |

—

dažādi uzņēmējdarbības veidi (2),

| — | digitālā laikmeta pārmaiņas (3). |
| --- | --- |

—

digitālā laikmeta pārmaiņas (3).

| 2.6. | EESK uzskata, ka ir vairākas ekonomikas “ekosistēmas”, kurām Eiropas likumdevējam būtu jāpievērš uzmanība, lai sekmētu iekšējā tirgus darbību. ES ekonomikas sistēma ir diferencēta un ietver starptautiskus uzņēmumus, nacionālos uzņēmumus un daudzus vietējos uzņēmumus. Bieži vien šie uzņēmumi ietilpst teritoriālās ražošanas ķēdēs: lielpilsētu teritorijās ar ļoti blīvi apdzīvotām pilsētu sistēmām, kā arī lauku un attālos reģionos, kur ne vienmēr ir viegli nodrošināt labklājību un sociālo kohēziju, ja netiek pievērsta pienācīga uzmanība tehnoloģisko inovāciju pieejamībai arī decentralizētajos apgabalos. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Visos šajos gadījumos ir jāapvieno un jāintegrē dažādi uzņēmējdarbības veidi, bet katra no attiecīgajām jomām ir pelnījusi pienācīgu likumdevēju uzmanību un publiskos ieguldījumus. Tāpēc ir svarīgi, lai ekonomikas jomas tiesību aktu un regulējuma priekšlikumi attiecībā uz uzņēmumiem, ekonomiku un iekšējo tirgu nebūtu pilnībā vienādi un tiktu noraidīta pieeja “viens risinājums visiem”. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Ceļā uz jaunu tehnoloģisku, ilgtspējīgu un iekļaujošu Eiropas ekonomiku

| 3.1. | Pateicoties digitālajai ekonomikai un jaunajam tehnoloģijām, ir jāizstrādā jaunas preču ražošanas un pakalpojumu sniegšanas paradigmas, kas var mainīt to, kā attīstās Eiropas uzņēmumu darbības. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Šajā saistībā ir būtiski, lai ES iestādes pienācīgi atbalstītu mākslīgā intelekta attīstību, gan izstrādājot noteikumus, kas ir pietiekami šādu tehnoloģiju attīstības nodrošināšanai, ievērojot indivīda tiesības, gan saskaņoti ieguldot ES publiskos un valsts resursus, lai neatpaliktu salīdzinājumā ar tādiem dalībniekiem kā ASV un Ķīna. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Lielo datu izmantošanai, to apstrādei un uzglabāšanai būs būtiska nozīme Eiropas tirgus konkurētspējas nodrošināšanā, ņemot vērā to, ka datu apstrādes jauda un iespēja šos datus izmantot ekonomiskās attīstības stratēģijās un personalizētos pakalpojumos pastāvīgi pieaug. Tomēr būs jānodrošina, ka šādu datu apstrāde un izstrāde notiek, ievērojot indivīda tiesības, pamatbrīvības un jaunās Eiropas Vispārīgo datu aizsardzības regulas noteikumus. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Eiropas uzņēmējdarbības un ekonomikas struktūras īpatnībām ir aspekti, kas palīdz veikt digitālo pārveidi, strukturējoties kā labvēlīga ekosistēma, ko veido globālus mērķus sasniegtspējīgu starptautisko un vietējo uzņēmumu neviendabīga daudzveidība. Lai tas īstenotos, ir steidzami vajadzīga vienota, savstarpēji sasaistīta, saliedēta un konkurētspējīga Eiropa. Šajā sakarā pozitīva pieredze ir ar digitālās inovācijas centriem, kas ir ieviesti daudzās vietējās ekonomikas sistēmās. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Lielās pārmaiņas, ko jaunās tehnoloģijas, mākslīgais intelekts un lielie dati ievieš ražošanas procesos un ekonomikā kopumā, būtiski mainīs arī darba tirgu. Dažas darbvietas izzudīs, citas tiks izveidotas, un vēl citas tiks pakļautas pamatīgām pārmaiņām. Ir svarīgi, lai šīs pārmaiņas norit auglīga sociālā dialoga gaisotnē, kā arī ievērojot darba ņēmēju tiesības, kuriem būs vajadzīgs atbalsts, tostarp aizsardzības un tālākizglītības pasākumi. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Vēl viens būtisks izaugsmes faktors ir nodokļu politika. Eiropas Komisija pašreizējā sasaukuma laikā ir daudz strādājusi ar nodokļu jomas jautājumiem. EESK uzskata, ka nodokļu noteikumu efektivitāte un saprātīgs saskaņošanas līmenis ir būtiski iekšējā tirgus stiprināšanas aspekti. Turklāt Eiropas līmenī veicinātajai nodokļu politikai būtu jāatbalsta funkcionālie instrumenti uzņēmējdarbības izaugsmei, piemēram, ieguldījumi pētniecībā un izstrādē un piekļuve kapitālam pašu kapitāla veidā. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Eiropas MVU un sociālās ekonomikas uzņēmumi joprojām cieš strukturālu problēmu dēļ un tāpēc, ka trūkst labvēlīgu apstākļu to attīstībai, neraugoties uz daudzajiem centieniem tos atbalstīt. Turklāt MVU bieži darbojas vidēji zemu tehnoloģiju ražošanā un pakalpojumu ar zemāku zināšanu intensitāti sniegšanas jomā un tiem ir grūti iekļūt pārrobežu tirgū. Šādus uzņēmumus ir jāturpina atbalstīt, jo, kā atgādina Komisija, tie pārstāv 99 % Eiropas uzņēmumu, kā arī 67 % darbvietu (4). Tāpēc, ņemot vērā nepieciešamību ievērot brīvā tirgus un konkurences principus, šie uzņēmumi ir pienācīgi jāatbalsta ar rūpniecības un nodokļu politiku, kas veicina kopīgas vērtības radīšanu, nevis bagātības koncentrāciju. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Šajā saistībā atbalsta pasākumiem attiecībā uz MVU piekļuvi kredītiem, piemēram, Investīciju plānam Eiropai ar tā publisko garantiju sistēmu, COSME programmai vai programmai InvestEU, būtu jāturpina atbalstīt MVU un sociālo uzņēmumu darbību. No šāda skatupunkta raugoties, privātā līdzdalība jaunuzņēmumos un mazos un vidējos uzņēmumos būtu vairāk jāatbalsta, attīstot Eiropas riska kapitāla un augsta riska kapitāla tirgu, kam joprojām ir pilnībā atšķirīgi lielumi salīdzinājumā ar Amerikas Savienotajām Valstīm. Tādu politisko nostādņu pieņemšana, kuras veicina privātā kapitāla ieguldīšanu Eiropas uzņēmumos, būtu jāpapildina arī ar konkrētām darbībām, lai sekmētu ārpus ES esošu talantu un prasmju piesaisti. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Pasaules Bankas dati liecina, ka pasaules līmenī Eiropas Savienība (5) vidēji ierindojas 53. vietā attiecībā uz uzņēmējdarbības sākšanas vienkāršību un 29. vietā attiecībā uz to, cik viegli kopumā ir veikt saimniecisko darbību. Amerikas Savienotās Valstis ierindojas 8. vietā attiecībā uz saimnieciskās darbības veikšanas vieglumu. Šajā saistībā EESK uzsver, ka ir būtiski atbalstīt un veicināt uzņēmējdarbību, veicot administratīvus vienkāršošanas pasākumus preču ražošanas un pakalpojumu sniegšanas darbību jomā, tādējādi samazinot birokrātisko slogu Eiropas uzņēmējiem. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Pašreiz publisko iepirkumu tirgus veido aptuveni 16 % no Eiropas IKP, un tā vērtība ir aptuveni 1,9 triljoni euro. 2014. gadā apstiprinātās jaunās direktīvas publisko iepirkumu (6) un koncesiju (7) jomā rosināja valsts pārvaldes iestāžu pārvaldītajos konkursos vairāk ņemt vērā sociālos un vides aspektus. Kā atzīst Komisija, šis mērķis vēl nav sasniegts. EESK iesaka Komisijai stiprināt un efektīvāk īstenot sociālo un vides aspektu ievērošanu sektorā, kas vēsturiski ir būtiska vienotajam tirgum. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Arvien lielākas problēmas starptautiskā līmenī, no vienas puses, un nepieciešamība nodrošināt sociālo kohēziju un taisnīgumu, no otras puses, apliecina, kāda nozīme var būt sociālajiem uzņēmumiem pašreizējā kontekstā. Tāpēc ir jāstrādā, lai atzītu tādus uzņēmumus un to nozīmi, kuros pilnībā izpaužas cilvēku vēlme patstāvīgi organizēties, lai reaģētu uz sociālajām vajadzībām. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Mazajos un sociālajos uzņēmumos stimuls rīkoties un motivācija vienmēr izriet nevis no kapitāla, bet no cilvēka, kurš meklē nodarbošanos, kas garantē atdevi. Tādējādi šie uzņēmumi balstās uz cilvēkiem, sakņojas vietējās kopienās un laika gaitā rada ilgstošu saikni ar tām, veicinot vietējo labklājību un sociālo kohēziju. Šajā sakarā nozīmīgs piemērs ir Beļģijas un Zviedrijas kuponu sistēmas (8) mājsaimniecības pakalpojumu jomā. Šīs sistēmas paredz īpašas nodokļu atlaides to lietotājiem un veicina nedeklarēta darbalegalizāciju, nodrošinot ieguvumus pakalpojumu sniedzējiem, kuri ir vairāk aizsargāti, no vienas puses, un valstu budžetiem, no otras puses. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Piesaiste vietējām kopienām un teritorijai kļūst par konkurētspējīgu faktoru, jo tā sekmē motivāciju un rada pievienoto vērtību sociālajā un attiecību jomā. Šādā veidā sociālās ekonomikas uzņēmumi dod iespēju lielākam cilvēku skaitam veikt uzņēmējdarbību, veicinot iekļaujošu attīstības modeli. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Vēl viens būtisks sociālo uzņēmumu radītais ieguvums noteikti ir ieguldījums ekonomikas demokrātijā, ņemot vērā to, ka tie miljoniem iedzīvotāju nodrošina iespēju veikt saimniecisko darbību un patstāvīgi radīt darbavietu, pamatojoties uz savām prasmēm, spējām un vēlmēm. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Ar šo mērķi darbojas, piemēram, kooperatīvi, savstarpējas apdrošināšanas tipa uzņēmumi, vietējo kopienu līdzdalības fondi un sociālie uzņēmumi. Šo uzņēmumu atzīšana palielinās, pateicoties arī 2011. gadā Eiropas Komisijas uzsāktajai sociālās uzņēmējdarbības iniciatīvai, kurai tagad, iespējams, varētu sekot drosmīgāka un saskaņotāka iniciatīva. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Īpaši jānorāda uz atsauci uz teritoriālajām un vietējām bankām, kuras miljoniem cilvēku nodrošina neaizstājamu iespēju piekļūt kredītiem. Attiecībā uz šīm bankām ES regulatīvā pieeja joprojām šķiet pārāk nelabvēlīga un neatbilst proporcionalitātes principam, jo tā gan pasaules, gan atsevišķām vietējām bankām piemēro vienādus tehniskos noteikumus saskaņā ar pieeju “viens risinājums visiem”. |
| --- | --- |

3.16.

4.   Eiropas uzņēmumi sociālajā un pasaules makroscenārijā

| 4.1. | Ir jāapzinās, ka pasaules scenārijs tuvākajos gados būtiski mainīsies, jo īpaši attiecībā uz demogrāfiskajiem rādītājiem, ražošanas jaudu un ekonomisko slogu starp valstīm un kontinentiem. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Šajās pārmaiņās Eiropa ar tās 500 miljoniem iedzīvotāju zaudēs savu galveno pozīciju, ņemot vērā pasaules iedzīvotājus, kuru skaits palielināsies no pašreizējiem 7,6 miljardiem līdz 9,8 miljardiem 2050. gadā, un izaugsme būs koncentrēta 9 valstīs (Indija, Nigērija, Kongo, Pakistāna, Etiopija, Tanzānija, Amerikas Savienotās Valstis, Uganda un Indonēzija) (9). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Vienlaikus vecu cilvēku īpatsvars turpinās pieaugt, un to cilvēku skaits, kuriem 2050. gadā būs vairāk nekā 80 gadu, trīskāršosies un pieaugs no pašreizējiem 137 miljoniem līdz vairāk nekā 425 miljoniem cilvēku, kuri koncentrēsies Eiropā, kur vidējais vecums jau pašreiz ir apmēram 40–45 gadi, bet jaunietekmes valstīs – apmēram 25–30 gadi. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EESK uzskata, ka, ņemot vērā pašreiz notiekošās lielās izmaiņas, ir vajadzīga holistiska pieeja, kas saskaņo ES ekonomikas un regulējuma politiku ar sociālās kohēzijas politiku un neaizsargātāko iedzīvotāju grupu aizsardzību, nepametot novārtā vecus cilvēkus, personas ar invaliditāti vai nelabvēlīgākā situācijā esošas personas un neaizsargātas iedzīvotāju grupas. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Lai radītu inovācijām un uzņēmējdarbībai labvēlīgu tirgu, papildus rūpnieciskās attīstības plāniem un ekonomikas politikai uzdevums ir pilnībā izmantot vienīgo lielo noteikto vērtību, uz kuru var paļauties arvien neparedzamākajā pasaulē – cilvēku. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Visa ekonomikas sistēma var gūt labumu no cilvēkkapitāla pilnīgas izmantošanas, apstiprinot, ka cilvēku un uzņēmumu darbība ekonomikas jomā nav paredzēta vienīgi tam, lai maksimāli palielinātu peļņu. Tādējādi varēs nostiprināt pārliecību, ka stimuls veikt saimniecisko darbību un vēlme sākt uzņēmējdarbību ir kas vairāk par vienkāršu nepieciešamību uzkrāt kapitālu. Tas nenozīmē ekonomisko panākumu nozīmīguma samazināšanu, bet gan to vērtības atšķirīgu novērtēšanu. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Pēdējās desmitgadēs uzņēmumu, jo īpaši digitālās ekonomikas lielo uzņēmumu panākumi, ir vērtēti un mērīti galvenokārt saistībā ar spēju nodrošināt vērtības ieguvi no finanšu viedokļa, nevis radīt vērtību un nodarbinātību, veidojot darbvietas. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Visbeidzot, EESK uzskata, ka ir jāveic ieguldījumi Eiropas iedzīvotāju tālākizglītībā, lai viņi būtu gatavi stāties pretī pastāvīgajām pārmaiņām, kas pašreiz notiek pasaulē. Tādēļ ir svarīgi ieguldīt apmācības programmās, kuras atbalsta vēlmi sākt uzņēmējdarbību un iedzīvotājiem jau no jauniešu vecuma piedāvā pašorganizēšanās instrumentus un prasmes, kā arī zināšanas, kas spēj veicināt iniciatīvas garu, radošumu un drosmi riskēt. Vienlaikus apmācības un atbalsta politikai būs jānodrošina, ka pasaules mērogā arvien vecāki Eiropas iedzīvotāji (kurus patlaban sauc par “sudraba ekonomiku”), kuru skaits samazinās, var baudīt labu dzīves kvalitāti un aktīvi sniegt savu ieguldījumu. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Katrs cilvēks ir uzskatāms par prioritāti, kā to apliecina veiksmīgas pieredzes piemēri sociālajos darbā iekārtošanas uzņēmumos, kuri ir izveidojuši stabilus un konkurētspējīgus uzņēmumus, nodarbinot darba ņēmējus, kuri ir neaizsargāti vai izstumti no tradicionālā darba tirgus. |
| --- | --- |

4.9.

Briselē, 2019. gada 17. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētājs

Luca JAHIER

---

(1)  OV C 81, 2.3.2018., 57. lpp.; OV C 75, 10.3.2017., 33. lpp.; OV C 75, 10.3.2017., 1. lpp., un OV C 303, 19.8.2016., 28. lpp.

1

(2)  OV C 288, 31.8.2017., 20. lpp.; OV C 283, 10.8.2018., 1. lpp.; OV C 13, 15.1.2016., 8. lpp.; OV C 13, 15.1.2016., 152. lpp.; OV C 458, 19.12.2014., 14. lpp., un OV C 345, 13.10.2017., 15. lpp.

2

(3)  OV C 440, 6.12.2018., 73. lpp.; OV C 81, 2.3.2018., 102. lpp.; OV C 62, 15.2.2019., 33. lpp.; OV C 227, 28.6.2018., 70. lpp.; OV C 75, 10.3.2017., 6. lpp., un OV C 62, 15.2.2019., 131. lpp.

3

(4)  https://ec.europa.eu/growth/smes/business-friendly-environment/performance-review_lv

4

(5)  http://www.doingbusiness.org/content/dam/doingBusiness/media/Annual-Reports/English/DB2019-report_print-version.pdf

5

(6)  OV L 94, 28.3.2014., 65. lpp.

6

(7)  OV L 94, 28.3.2014., 1. lpp.

7

(8)  http://impact-phs.eu/national-practices/sweden-rot-rut-avdrag/

8

(9)  United Nations, World Population Prospects, 2017 revision (ANO 2017. gada ziņojums par pasaules iedzīvotāju skaita perspektīvām); https://population.un.org/wpp/Publications/Files/WPP2017_KeyFindings.pdf

9

---

| 18.10.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 353/11 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 353/11

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Patērētāju nozīme aprites ekonomikā”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2019/C 353/03)

Ziņotājs: Carlos TRIAS PINTÓ

| Pilnsapulces lēmums | 24.1.2019. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Reglamenta 32. panta 2. punkts
  Pašiniciatīvas atzinums |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 4.7.2019. |
| Pieņemts plenārsesijā | 17.7.2019. |
| Plenārsesija Nr. | 545 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 200/4/9 |

Pilnsapulces lēmums

24.1.2019.

Juridiskais pamats

Reglamenta 32. panta 2. punkts

Pašiniciatīvas atzinums

Atbildīgā specializētā nodaļa

vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

4.7.2019.

Pieņemts plenārsesijā

17.7.2019.

Plenārsesija Nr.

545

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

200/4/9

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK atbalsta tādu stratēģisku pārorientāciju Eiropas, valstu un vietējā līmenī, kas skaidri veicina jaunus aprites modeļus, ne tikai palielinot saskaņotību starp visiem dalībniekiem, bet arī izvirzot patērētājus publiskās politikas centrā. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Tādējādi aprites ekonomikas veicināšana un pārmērīga patēriņa samazināšana ļaus sasniegt vajadzīgo intensitāti un efektivitāti, lai palielinātu patērētāju lomu pašreizējo ražošanas un patēriņa modeļu pārvarēšanā, ņemot vērā, ka patēriņa ikdienas darbības ir visiedarbīgākais pārmaiņu virzītājspēks. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Ir jānodrošina atbilstoša izglītība, apmācība un mūžizglītība, un informācijai un norādēm par patēriņa iespējām jābūt pēc iespējas objektīvām un jāorientē patērētāji uz aprites modeļiem. EESK uzsver vietējo publiskās pārvaldes iestāžu un patērētāju organizāciju nozīmi šajā jomā. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Pasākumu īstenošana tiks novērtēta, izmantojot ietekmes rādītājus, kas izstrādāti, pamatojoties uz Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības 12. mērķi (12. IAM) (1) un tā apakšmērķiem un veidojot jaunus standartizācijas procesus. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Ņemot vērā apzinātā patēriņa transversālo būtību, pārējie 16 IAM un to apakšmērķi papildinās ietekmes novērtējumus, un 17. IAM par partnerībām veidos koprades un kopīgas atbildības telpas, veicinot gan multiplikatora efektu, gan nepieciešamo mērogojamību. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Produkta pēdas nospiedumu sociālajam un vides aprēķinam dažādās vērtības ķēdēs digitālās sabiedrības ietvaros ir lielas iespējas sniegt patērētājiem būtisku informāciju par viņu patēriņa izvēli. EESK uzstāj, ka ir jāizmanto uzticami, salīdzināmi un pārbaudāmi ietekmes rādītāji, un jo īpaši uzsver, ka ir būtiski uzraudzīt tos rādītājus, kuri attiecas uz ķīmiskajiem materiāliem, arī no to apstrādes viedokļa. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Darbību pamatā jābūt savstarpēja izdevīguma (win-win) filozofijai, un tām nevajadzētu būt pēc viena parauga, bet gan pielāgotām atbilstoši dažādu teritoriju un darbības jomu īpatnībām, izmantojot augšupējas pieejas (bottom-up) metodiku, kas katrā atsevišķā gadījumā ietver visus iesaistītos dalībniekus. Šīm iniciatīvām pilnībā jāsakņojas vietējo ekonomiku attīstībā, un to virzības pamatā jābūt institucionālam impulsam un patērētāju organizāciju iespēju nodrošināšanai. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Līderībai, ko Eiropa izrāda dažādos aprites ekonomikas modeļos, jāatbilst tādas uzņēmējdarbības vides radīšanai, kura veicina aprites ekonomikas preču un pakalpojumu internacionalizāciju, pamatojoties uz novatorisku pieredzi tādās valstīs kā Dienvidkoreja (2). Šādi modeļi būtu jāpapildina ar īpašām pamatnostādnēm par taisnīgu pāreju uz ekoloģiski ilgtspējīgu ekonomiku un sabiedrību (3), kas turklāt nodrošina vienlīdzīgus konkurences apstākļus oportūnistiskiem produktiem no trešām valstīm. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Reklāmai un komercpraksei ir noteicošā ietekme uz patērētāju izdarīto izvēli. Uzņēmumu sociālās atbildības politikai noteikti ir jāsekmē zaļmaldināšanas (greenwashing) un sociālmaldināšanas (socialwashing) prakses izskaušana. Šajā saistībā ir būtiski stiprināt pašreizējo institucionālo sistēmu, ar ko uzrauga un apstiprina dažādas pārejas uz aprites ekonomiku. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Nodokļu politika un atbildīgs publiskais iepirkums ir efektīvi instrumenti, lai, izmantojot produktu un pakalpojumu pakāpenisku standartizāciju, atlīdzības modeli sasaistītu ar atbildīgu ražošanu un patēriņu. Attiecībā uz pirmo aspektu dalībvalstīm būtu jāapsver efektīvi veidi, kā piemērot uz atlīdzību balstītu pieeju, tādējādi virzoties uz pakāpenisku konverģenci aprites ekonomikas nodokļu sistēmā, kas veicina Eiropas vienoto tirgu; savukārt attiecībā uz otro aspektu vietējām publiskajām pārvaldes iestādēm ir jāizstrādā papildu plāni “ilgtspējīgiem piegādātājiem”, lai veicinātu viņu produkcijas piemērotību un mērogojamību, kas trūkumu dēļ nereti neatbilst pašreizējām iepirkuma prasībām. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Tāpat EESK atbalsta brīvprātīgu marķēšanu kā soli ceļā uz obligātu marķēšanu, ar nosacījumu, ka tās pamatā ir neatkarīgas un pārbaudītas brīvprātīgas vides jomas izcilības shēmas. ES ekomarķējuma veicināšana (4) un attiecināšana uz arvien jauniem produktiem padarītu to par simbolisku ilgtspējīgas izvēles zīmolu Eiropā. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EESK uzsver, ka steidzami ir jāuzlabo ekodizains, sistemātiski pētot prasības par lietderīgās lietošanas laiku, remontu, ķīmiskajām sastāvdaļām utt., ievērojot sociālos kritērijus un vienlaikus veicinot vietējos patēriņa tīklus un ražojošo patērētāju praksi. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Ievads un vispārīga informācija

| 2.1. | Ilgtspējīgas izaugsmes un konkurētspējas jomā būtu jāņem vērā arī kvalitatīvie faktori, kas nozīmē to, ka nenotiek darbaspēka un vides ekspluatācija, tiek nodrošināti taisnīgi dzīves apstākļi atbilstīgi planētas resursiem un, visbeidzot, ka ir modelis, kas līdzsvaro ekonomikas izaugsmi, vides problēmas un sociālo iekļaušanu (5). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Aprites ekonomikai jābūt cilvēka uzvedības modelim, kas ir saderīgs ar dabas likumiem un kas aizsargā un atjauno dabas kapitālu. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Līdz šim ir veikti daudzi pētījumi, kā arī sniegti priekšlikumi un atzinumi par pāreju no lineārās ekonomikas uz aprites ekonomiku, koncentrējoties uz ražošanu un tikpat kā nepievēršot uzmanību tam, kāda loma ir patērētājam, kurš ir viens no galvenajiem dalībniekiem saistībā ar aprites ekonomikas problēmu risināšanu. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Iesākumā jāatzīmē, ka pastāv milzīga plaisa starp apgalvojumiem, ko izsaka patērētāji, kuri ir ļoti jutīgi pret sociālajām un vides problēmām (6), un viņu uzvedības modeļiem, ko raksturo zemo izmaksu fenomens, kur bieži vien cena (tās veidošanā neiekļaujot ārējo negatīvo ietekmi) ir svarīgāka par produkta vai pakalpojuma kopējo kvalitāti. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Tāpēc skaitļi samazinās, kad notiek pāreja no uztveres un vēlmēm uz darbībām un saistībām. Tad rodas spriedze starp pieejamo un ilgtspējīgo, un informācija un apmācība kļūst par galvenajiem aspektiem, kā optimizēt patērētāja līdzdalību procesā. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Aprites ekonomikas pasākumu kopumā ir ietvertas dažas skaidras atsauces uz patērētāju attieksmi, un EESK tās ir atbalstījusi (7). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Eiropas Reģionu komiteja savā atzinumā “ES rīcības plāns pārejai uz aprites ekonomiku” (8) norāda uz patērētāju attieksmi un sociālajām tendencēm, īpaši uzsverot vietējo un reģionālo pašvaldību nozīmīgo lomu tādu izglītības, apmācības un profesionālās kvalifikācijas pasākumu stiprināšanā, kuri veicina izpratni par ilgtspējīgu patēriņu, resursu saglabāšanu un atkritumu rašanās novēršanu, kā arī ražotāju atbildību izstrādes un tirdzniecības posmā. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Visbeidzot, EESK uzsver, ka arī daži novatoriski patēriņa veidi var sekmēt aprites ekonomikas attīstību: produktu vai infrastruktūras koplietošana (sadarbīgā ekonomika), pakalpojumu, nevis produktu patēriņš, informātikas vai digitālo platformu izmantošana utt. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Aprites ekonomika ES politikā

| 3.1. | ES aprites ekonomikas politikas patiesais izaicinājums papildus normatīvajiem un ražošanas aspektiem ir izmantot to, kā cilvēku ikdienas paradumi un izvēle veido patērētāju uzvedību. Individuālo darbību multiplikatora efekts liecina par patērētāju pilnīgu līdzdalību kā efektīvu pārmaiņu sviru. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Paziņojumā “Noslēgt aprites loku – ES rīcības plāns pārejai uz aprites ekonomiku” (9) secināts, ka “izvēles, ko izdara miljoniem patērētāju, var atbalstīt vai kavēt aprites ekonomiku”. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Tiek uzskatīts, ka “situācijā, kad ir ļoti daudz marķējuma un ražotāju apgalvojumu par nekaitīgumu videi, ES patērētājiem bieži rodas grūtības noteikt atšķirību starp produktiem un uzticēties pieejamajai informācijai. Apgalvojumi par nekaitīgumu videi var ne vienmēr atbilst tiesību aktu prasībām par uzticamību, precizitāti un skaidrību”. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | “Svarīgs faktors, kas ietekmē pirkšanas lēmumus gan vērtības ķēdē, gan galapatērētājiem, ir cena. Tāpēc dalībvalstis tiek mudinātas radīt stimulus un izmantot ekonomiskus instrumentus, piemēram, nodokļu uzlikšanu, lai nodrošinātu, ka produktu cenas labāk atspoguļo vides izmaksas. Ar garantijām saistīti aspekti, piemēram, likumā noteiktais garantijas laiks un pierādīšanas pienākuma pārnešana var pasargāt patērētājus no precēm ar defektiem, veicināt produktu ilgizturību un remontējamību, kā arī sekmēt to, ka produkti netiek izmesti”. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Lai gan ir ietverti daudzi būtiski ilgtspējas parametri, netiek ņemts vērā tas, cik daudzveidīga ir mijiedarbība, kas rodas dažādās vērtību ķēdēs, tādējādi patērētājam tiek atvēlēta otršķirīga loma. |
| --- | --- |

3.5.

4.   Pašreizējais stāvoklis ES politikā

| 4.1. | Eiropai jau ir tiesiskais regulējums attiecībā uz atbildīga publiskā iepirkuma veicināšanu (10), un tā potenciāls (11) to padara par vienu no aprites ekonomikas virzītājspēkiem. Tomēr tā efektīvā īstenošanā ir daudz grūtību, tāpēc ir vajadzīga lielāka skaidrība par to, kādi produkti un pakalpojumi tiek attiecināti uz aprites ekonomiku. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Standartizācijas procesiem būtu jāpievēršas pasaules mērogā, pamatojoties uz jauniem rādītājiem, jo daudzpusējā un globalizētā ekonomikā ir vajadzīga kopēja valoda; tā kā tā ir pāreja, kurā ir jānodrošina atgriezeniskā saite ar labas prakses piemēriem no dažādām vērtības ķēdēm, tās pamatā jābūt dinamiskai terminoloģijai. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Jaunu sociālo un vides ietekmes rādītāju grupa tiks izveidota ar Eiropas Komisijas Rīcības plānu ilgtspējīgam finansējumam un ar ilgtspējīgu darbību jaunās taksonomijas regulu (12), pilnībā ievērojot Apvienoto Nāciju Organizācijas pamatnostādnes. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Ar Eiropas Komisijas resursiem, kas patlaban ir nostiprināti un apvienoti programmā InvestEU, ir paredzēta ievērojama ieguldījumu pārvirzīšana uz darbībām, kas veicina klimata pārmaiņu mazināšanu un novērš dabas resursu izsīkšanu, un to vidū ir dzīvojamo ēku renovācija un ģeotermālās enerģijas izmantošana (13), kas ir saistītas ar patērētāju tiešajām izvēlēm. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Uz patērētājiem orientētais jaunais kurss, kam ir gan priekšrocības, gan trūkumi, palīdzēs vairot patērētāju uzticēšanos (14). EESK uzskata (15), ka patērētāju tiesību aktu piemērošanas sistēmas pilnveidošana ir pamatnosacījums aprites principa līdzsvarotai attīstībai. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Būtu vērts uzsvērt Eiropas Komisijas un EESK kopīgo iniciatīvu, uzsākot Eiropas aprites ekonomikas jautājumos ieinteresēto personu platformu (16) – “tīklu tīklu”, kas nodrošina tikšanās vietu, kur risināt konkrētas problēmas un dalīties ar paraugprakses piemēriem un risinājumiem. Cita starpā liela nozīme ir arī Mazumtirdzniecības forumam (REAP) (17) un ES Pārtikas zudumu un pārtikas izšķiešanas novēršanas platformai (18). |
| --- | --- |

4.6.

5.   Eiropas Komisijas turpmākās saistības

| 5.1. | Komisija, strādājot pie ekodizaina koncepcijas, īpaši apsvērs samērīgas prasības attiecībā uz ilgizturību un informāciju par remontu un rezerves daļām pieejamību. Komisija arī izvērtēs ilgizturības informācijas ieviešanu energomarķējumā. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Pārskatītajos priekšlikumos par atkritumiem Komisija paredz jaunus noteikumus, kas veicina atkārtotu izmantošanu. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Komisija strādās pie tā, lai tiktu labāk īstenotas garantijas attiecībā uz materiālajiem produktiem, izvērtēs uzlabošanas iespējas un risinās jautājumu saistībā ar nepatiesiem apgalvojumiem par nekaitīgumu videi. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Komisija sagatavos neatkarīgu testēšanas programmu “Apvārsnis Eiropa” ietvaros, lai panāktu turpmāku progresu jautājumos, kas saistīti ar priekšlaicīgu nolietojumu (19). |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Komisija pastiprinās zaļā publiskā iepirkuma izmantošanu, koncentrējoties uz aprites ekonomikas iekļaušanu jaunajos vai pārskatītajos kritērijos. |
| --- | --- |

5.5.

6.   Vai mēs tiešām virzāmies uz aprites ekonomiku?

| 6.1. | “Ilgtspēja ir progresīvs process [...], kurā valdību, uzņēmumu, darba ņēmēju, iedzīvotāju un patērētāju rīcības un lēmumu pamatā ir to ekonomiskās, vides un sociālās ietekmes īstenošana atbildīgā veidā” (20). |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | EESK uzskata, ka Eiropas Savienības iestādes aprites ekonomikā galveno uzmanību pievērš vides un ražošanas jomai un tikai nedaudz – sociālajiem un patērētāju jautājumiem, tādējādi riskējot apļveidā pāriet uz otru lineāro ekonomiku. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Raugoties no integrālas pieejas viedokļa, proaktīvs patērētājs veic ko vairāk par asimetrisku līdzdalību, kas viņam liek darboties kā pilsētvides dalībniekam sadzīves atkritumu pārstrādes jomā, un patērētājam ir jāpiešķir pilnvaras iesaistīties visā procesa apritē. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Labā ziņa ir tā, ka mūsu rīcībā ir atbilstīgu aprites ekonomikai paredzētu instrumentu kopums, sākot ar 17 ilgtspējīgas attīstības mērķiem (IAM) un to apakšmērķiem apvienojumā ar COP 21 saistošajiem protokoliem (21) klimata pārmaiņu mazināšanai, kas nodrošina vispārēju satvaru ar milzīgu potenciālu. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | EESK uzsver, ka pāreja būs efektīvāka un labāk pielāgota ilgtspējīgas attīstības 12. mērķim (atbildīga ražošana un patēriņš), ja telpa starp piedāvājumu un pieprasījumu būs labāk savienota, tādējādi nostiprinot aprites ekonomiku konkrētā teritorijā. |
| --- | --- |

6.5.

7.   EESK ierosinājumi nolūkā piešķirt patērētājiem lielāku nozīmi aprites ekonomikas modeļos

| 7.1. | Atbildīga pētniecība un inovācija saistībā ar programmu “Apvārsnis Eiropa”: tiks veicināta visu dalībnieku līdzsvarota līdzdalība, jo īpaši patērētāju un/vai viņu pārstāvju līdzdalība. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Ekodizains un ekoinovācija: pamatojoties uz līdzatbildības kritēriju vides jomā, patērētāju aktīva līdzdalība tiks veicināta, izmantojot tādu kopējās vērtības radīšanas praksi, kuru varēs apstiprināt ar oficiāli noteiktām kvalitātes zīmēm. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Patērētāju dalība korporatīvās sociālās atbildības politikas plānošanā tiks veicināta ar dalību izmēģinājuma produktu vai pakalpojumu “smilšu kastē” nolūkā nodrošināt kopīgu ex ante apstiprināšanu. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Tiks izstrādāta labākā aprites prakse, un arī patērētāji varēs paust savu viedokli. Tā, kura nodrošina vislielāko multiplikatora efektu, tiks plaši izplatīta. |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | Mudinājums fakultatīvajā marķējumā iekļaut informāciju par emisiju samazināšanu, bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu, resursu efektīvu izmantošanu vai tādu sastāvdaļu neizmantošanu, kurām ir ievērojama ietekme uz vidi, lai paplašinātu tā izmantošanu un padarītu to obligātu. Tiks noteikta tāda marķējuma izmantošana, kurā norādīts paredzamais produkta lietošanas ilgums, kas sasaistīts ar iespēju saņemt rezerves daļas un veikt remontu. Ņemot vērā patērētāju spiedienu, ar oficiālu apstiprinājumu, nodokļu un publiskā iepirkuma palīdzību tiks veicināta produkta garantijas termiņu pagarināšana. |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | Uz patērētājiem orientētā jaunā kursa ietvaros tiks izveidoti kompensācijas mehānismi tiem patērētājiem, kuru preču un produktu iegāde ir bijusi pakļauta priekšlaicīga nolietojuma praksei. |
| --- | --- |

7.6.

| 7.7. | Tiks uzraudzīts īstermiņā izmantojamu materiālu (piemēram, vienreizlietojamas plastmasas) (22) un produktu iepakojumu lietojums (23). Tiks pastiprināta arī ķīmisko vielu kontrole, nodrošinot visaptverošu skatījumu ar mērķi novērst atkritumu pārstrādes neproduktīvu praksi. |
| --- | --- |

7.7.

| 7.8. | Informācija patērētājiem par vides pēdas nospiedumiem: pieejama, salasāma un patiesa. Tiks uzraudzīti un vajadzības gadījumā izplatīti sliktas prakses piemēri, ko veidos apgalvojumi bez pietiekama empīriska pamatojuma. |
| --- | --- |

7.8.

| 7.9. | Uz patērētājiem – īpaši jauniešiem – vērstas informācijas kampaņas saistībā ar ilgtspējīgiem ražošanas un patēriņa ekonomiskajiem modeļiem, iekļaujot dažādas uzvedināšanas (nudging) stratēģijas un ņemot vērā kultūras aspektus un īpatnības (24). |
| --- | --- |

7.9.

| 7.10. | Izglītības piedāvājums (nepārtraukta izglītība kopš bērnudārza vecuma), kas transversāli aptver produkta dzīves cikla metodiku (ražošana no detaļām, modularitāte, ilgizturība, labojamība, atkārtota izmantošana un energoefektivitāte), ar ievērojamu praktisko aspektu. |
| --- | --- |

7.10.

| 7.11. | Tādu nodarbinātības iespēju stiprināšana, kuras saistītas ar atkārtotas izmantošanas, remonta un atkritumu pārstrādes ar augstu pievienoto vērtību (upcycling) darbībām digitālā vienotā tirgus stratēģijas ietvaros (25). |
| --- | --- |

7.11.

| 7.12. | Kompetentajām iestādēm to attiecīgajā kompetences līmenī būtu jānodrošina pietiekama infrastruktūra un resursi dalītai atkritumu savākšanai jebkurā teritorijā, kur tie tiek radīti. |
| --- | --- |

7.12.

| 7.13. | Atzinība pašvaldībām, izglītības iestādēm, universitātēm un citām iestādēm, kuras savās aprites ekonomikas darbībās iekļauj patērētāju līdzdalības protokolus, izmantojot augšupējus (bottom up) modeļus. |
| --- | --- |

7.13.

| 7.14. | Pieredzes attīstīšana un paplašināšana jaunu ekonomisko modeļu jomā, vēlams saistībā ar sadarbīgo ekonomiku un funkcionalitātes ekonomiku konkrētā teritorijā, piemēram, aizsargātos cilmes vietas nosaukumos norādot “aprites pašvaldības”. |
| --- | --- |

7.14.

| 7.15. | Patērētāju apvienību nozīmes stiprināšana aprites ekonomikā, izmantojot tehnisko atbalstu un ad hoc resursus. |
| --- | --- |

7.15.

| 7.16. | Aprites ekonomikas uzņēmumu labākās prakses publicēšana un izplatīšana, ko rūpīgi uzrauga patērētāju organizācijas. |
| --- | --- |

7.16.

| 7.17. | Vietējo patērētāju tīklu, ražojošā patēriņa un “izgatavo pats” vai “dari pats” prakses veicināšana. |
| --- | --- |

7.17.

Briselē, 2019. gada 17. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētājs

Luca JAHIER

---

(1)  https://www.undp.org/content/undp/en/home/sustainable-development-goals/goal-12-responsible-consumption-and-production.html

1

(2)  2018. gada aprīlī Seulā notikušajā Pilsoniskās sabiedrības forumā par tirdzniecības nolīgumu starp ES un Dienvidkoreju galvenā uzmanība SDO konvencijās tika pievērsta aprites ekonomikai.

2

(3)  SDO pamatnostādnes par taisnīgu pāreju uz ekoloģiski ilgtspējīgu ekonomiku un sabiedrību visiem.

3

(4)  ES ekomarķējuma konsultatīvā padome saskaņā ar produktu dzīves cikla metodoloģiju patlaban integrē jaunus aprites kritērijus un rādītājus attiecībā uz produktu lietošanu un pieejamību.

4

(5)  Sk. EESK atzinumu “Sibiu un ne tikai” (OV C 228, 5.7.2019., 37. lpp.).

5

(6)  2017. gada septembra un oktobra īpašais Eirobarometrs: 94 % eiropiešu vides aizsardzība ir ļoti svarīga vai diezgan svarīga, un viņus galvenokārt uztrauc pieaugošais atkritumu daudzums. 87 % aptaujāto uzskata, ka viņu darbībām var būt ļoti liela vai diezgan liela nozīme.

6

(7)  Sk. OV C 230, 14.7.2015., 99. lpp.; OV C 264, 20.7.2016., 98. lpp.; OV C 389, 21.10.2016., 80. lpp.; OV C 345, 13.10.2017., 102. lpp.; OV C 283, 10.8.2018., 61. lpp. un OV C 367, 10.10.2018., 97. lpp.

7

(8)  OV C 88, 21.3.2017., 83. lpp.

8

(9)  COM(2015) 614 final.

9

(10)  Skatīt Direktīvu 2014/23/ES, 2014/24/ES un 2014/25/ES.

10

(11)  Eiropas publiskais iepirkums veido aptuveni 15 % no IKP.

11

(12)  COM(2018) 353 final, līdztiesīgie likumdevēji apstiprinājuši 2019. gada martā.

12

(13)  2019. gada martā līdztiesīgie likumdevēji apstiprināja ilgtspējīgu darbību taksonomiju.

13

(14)  Eiropas Parlamenta Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas apbēdinošajai vienošanās par precēm ar defektiem (2018. gada februāris) sekoja iepriecinošāka: par labāku aizsardzību, iepērkoties tiešsaistē, kā arī griba piemērot sankcijas attiecībā uz pārtikas produktu divējādas kvalitātes parādību (2018. gada aprīlis).

14

(15)  OV C 440, 6.12.2018., 66. lpp.

15

(16)  https://circulareconomy.europa.eu/platform/

16

(17)  http://ec.europa.eu/environment/industry/retail/about.htm

17

(18)  https://webgate.ec.europa.eu/flwp/

18

(19)  H2020 “PROMPT” projekts izmēģina priekšlaicīga nolietojuma pārbaudi un sniegs ieteikumus, kā uzlabot produkta lietderīgās lietošanas laiku, ieskaitot remontu. Konsorciju veido tādas patērētāju organizācijas kā ANEC/BEUC/ICRT un Test Achats, UFC Que Choisir, Patērētāju un lietotāju organizācija (OCU), Stiftung Warentest, Consumentenbond un pētniecības institūti (TU Delft, Fraunhofer IZM), kā arī remonta organizācijas (RUSZ, Ifixit).

19

H2020 “PROMPT”

ANEC/BEUC/ICRT

Test Achats

UFC Que Choisir

OCU

Stiftung Warentest

Consumentenbond

TU Delft, Fraunhofer IZM

RUSZ, Ifixit

(20)  EESK atzinums par tematu “Eiropas iedzīvotāju uzklausīšana ilgtspējīgas nākotnes nodrošināšanai (Sibiu un ne tikai)” (OV C 228, 5.7.2019., 37. lpp.).

20

(21)  https://unfccc.int/es/node/512

21

(22)  OV C 62, 15.2.2019., 207. lpp.

22

(23)  Tas bieži ir pārmērīgs un nepiemērots, jo to nosaka mārketinga stratēģijas.

23

(24)  Piemēram, Dienvideiropā neatzīst tā saukto doggy bag jeb maltītes pārpalikumu līdzņemšanu.

24

doggy bag

(25)  Skatīt galīgo ziņojumu ICT for Work: Digital Skills in the Workplace (IKT darbam: digitālās prasmes darbvietā).

25

---

| 18.10.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 353/17 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 353/17

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Nodokļi digitalizētajā ekonomikā”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2019/C 353/04)

Ziņotājs: Krister ANDERSSON

| Juridiskais pamats | Reglamenta 32. panta 2. punkts
  Pašiniciatīvas atzinums |
| --- | --- |
| Pilnsapulces lēmums | 15.2.2018. |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 2.7.2019. |
| Pieņemts plenārsesijā | 17.7.2019. |
| Plenārsesija Nr. | 545 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 167/7/7 |

Juridiskais pamats

Reglamenta 32. panta 2. punkts

Pašiniciatīvas atzinums

Pilnsapulces lēmums

15.2.2018.

Atbildīgā specializētā nodaļa

Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

2.7.2019.

Pieņemts plenārsesijā

17.7.2019.

Plenārsesija Nr.

545

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

167/7/7

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK uzskata, ka ekonomikas digitalizācija paver ļoti plašas iespējas un ka ES digitalizācijas programma ir nozīmīga Eiropas Savienības politikai. Tā kā digitalizācija joprojām ir svarīgs globālās ekonomikas izaugsmes virzītājspēks, EESK uzskata, ka nodokļu politikai, kas attiecas uz digitalizēto ekonomiku, būtu jācenšas veicināt, nevis kavēt ekonomikas izaugsmi un pārrobežu tirdzniecību un ieguldījumus. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESK uzsver, ka nodokļu sistēmās ir pienācīgi jāņem vērā jauni uzņēmējdarbības modeļi. Taisnīgas nodokļu sistēmas principi – konsekvence, paredzamība, neitralitāte – publiskajām iestādēm, uzņēmumiem un patērētājiem ir tikpat svarīgi kā līdz šim. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Tāpēc komiteja atbalsta Komisijas mērķi arī turpmāk vērsties pret nodokļu agresīvu plānošanu uzņēmumos un nepārredzamību dalībvalstīs, lai panāktu vienlīdzīgu attieksmi pret uzņēmumiem un uzlabotu Eiropas konkurētspēju. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESK ir visnotaļ pārliecināta, ka ekonomikas digitalizācijas apstākļos grozījumi noteikumos par nodokļu uzlikšanas tiesību sadalījumu starp valstīm ir jākoordinē globālā līmenī, lai, nodrošinot atbilstīgu globālo pārvaldību un globālus noteikumus, varētu labāk izmantot globalizācijas sniegtos ieguvumus. Tāpēc EESK atzinīgi vērtē Komisijas, dalībvalstu un ESAO/G20 ciešo sadarbību, kuras mērķis ir atbalstīt centienus rast starptautisku risinājumu, kas ierobežos starptautisko dubultas nodokļu uzlikšanas risku. Taču, ja starptautisku risinājumu neizdodas rast, Eiropas Savienībai jāapsver iespēja rīkoties vienpusēji. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK iesaka, ka dalībvalstīm, kas veido savas nacionālās sistēmas, būtu rūpīgi jāmeklē visefektīvākie risinājumi, lai izvairītos no papildu sarežģījumiem un izmaksām, kuras varētu rasties gan nodokļu iestādēm, gan uzņēmumiem. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESK mudina Komisiju un dalībvalstis rūpīgi apsvērt visas iespējas, kā gadījumos, kad pārdošanas darījumi noslēdzas kādā dalībvalstī, neatkarīgi no uzņēmuma atrašanās vietas novērst nepietiekamu nodokļu uzlikšanu digitālajiem pakalpojumiem. Visi pakalpojumi, kas tiek sniegti Eiropas patērētāju izmantotajās platformās, būtu jāiekļauj PVN sistēmā, jo tas ir būtisks aspekts nodokļu jautājuma risināšanā. Jānorāda, ka digitālo sakaru klienti, piemēram, Facebook u. c., minētajiem pakalpojumiem piekļūst bez acīmredzamas maksas, un tas liek uzdot jautājumu, kā pamatoti piemērot PVN. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Varētu izmantot piešķīruma koeficientu, kas ierosināts saistībā ar kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi (KKUINB) ar tās trim faktoriem, un sākumā šo koeficientu piemērot atlikušās peļņas sadalei, ja tā ir metode, par kuru panākta vienošanās ESAO. EESK atbalsta šādu pieeju. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESK tomēr uzskata, ka resursi, kas iztērēti pētniecībai un izstrādei, ir svarīgi nemateriālo aktīvu attīstībai, un ka valstij, kurā notiek šādas darbības, par tām būtu jāsaņem atlīdzība. Tāpēc EESK iesaka, ka atlikušās peļņas sadalē būtu jāpiemēro formula, kas sastāv no četriem, nevis trim faktoriem, kuri iekļauti KKUINB formulā. EESK pilnībā piekrīt viedoklim, ka starptautisko nodokļu uzlikšanas tiesību aprēķināšana ir sarežģīta. Vienlaikus jāatzīmē, ka nodokļu uzlikšanas tiesību sadalījumam starp valstīm ir jābūt pieņemamam un taisnīgam. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESK iesaka: ja pašreizējā transfertcenu noteikšanas sistēmā neizdodas panākt starptautisko nodokļu uzlikšanas tiesību pārdali, atlikušo peļņu no nemateriālajiem aktīviem sadalīt, piemērojot formulu, kas sastāv no četriem faktoriem. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Tā kā tirgi ārpus Eiropas pieaug, it īpaši tādās valstīs kā Ķīna, Indija un Brazīlija, nodokļu uzlikšanas tiesību piešķiršana attiecībā uz visu uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi vai pat visu atlikušo peļņu varētu radīt būtiskus ieņēmumu zaudējumus daudzās dalībvalstīs un grūtības Eiropas valstu sociālo mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESK uzskata, ka uzņēmumu peļņas nodokļa pārdalē ir jāpanāk samērīgs līdzsvars starp neto eksportētājvalstīm un neto importētājvalstīm, lai neapdraudētu valstu iespējas sasniegt savus sociālos un ar vides aizsardzību saistītos mērķus. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Būtu jāvienojas par tādiem grozījumiem starptautiskajos noteikumos par nodokļu uzlikšanas tiesību sadalījumu starp valstīm, kuri būtu izdevīgi visām dalībvalstīm un pozitīvi ietekmētu vienoto tirgu. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Vispārīga informācija

| 2.1. | Pašreizējās uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēmas, kas tiek izmantotas pasaulē, un nodokļu bāzes samazināšanas un peļņas novirzīšanas (Base Erosion Profit Shifting – BEPS) centieni ir balstīti uz uzņēmumu peļņas novērtējumu, kas ņem vērā vietu, kur ar saimniecisko darbību tiek gūta peļņa un tiek radīta vērtība. Tomēr ekonomikas digitalizācija raisa jautājumu par to, kur peļņa tiek radīta un kā tā tiek sadalīta. Vispārīgi runājot, jānorāda, ka digitālos pakalpojumus var sniegt attālināti bez fiziskas klātbūtnes tur, kur notiek patēriņš. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Pēc BEPS projekta starptautiskajā nodokļu sistēmā jau tiek veikta būtiska pārveide ar mērķi veikt daudzas izmaiņas uzņēmumu aplikšanā ar nodokļiem (1). BEPS projekts tika uzsākts, lai novērstu uz nodokļu bāzes samazināšanu un peļņas novirzīšanu vērstas darbības, nevis lai mainītu esošos starptautiskos standartus attiecībā uz to, kā valstīm tiek piešķirtas tiesības uzlikt nodokļus pārrobežu ienākumiem (2). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | BEPS 1. pasākuma uzmanības centrā bija digitālās ekonomikas radītās problēmas (3). Tā kā netika panākta vienprātība par to, kā aplikt ar nodokli šos jaunos uzņēmējdarbības modeļus, ESAO/G20 iekļaujošais satvars par nodokļu bāzes samazināšanu un peļņas novirzīšanu (Inclusive Framework on BEPS) 2018. gadā publicēja starpposma ziņojumu (4). Minētajā ziņojumā izklāstīts iekļaujošajā satvarā saskaņotais darba virziens digitalizācijas un starptautisko nodokļu noteikumu jomā līdz 2020. gadam. Ziņojumā aprakstīts, kā digitalizācija skar arī citas nodokļu sistēmas jomas, sniedzot nodokļu iestādēm jaunus instrumentus, kas dod iespēju uzlabot nodokļu maksātājiem sniegtos pakalpojumos, paaugstināt nodokļu iekasēšanas efektivitāti un atklāt izvairīšanos no nodokļu maksāšanas. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | ESAO 2019. gada 13. gada februārī publicēja sabiedriskās apspriešanās dokumentu “Addressing the Tax Challenges of the Digitalisation of the Economy” (Digitālās ekonomikas radīto nodokļu jomas problēmu risināšana) (5). Tajā ir izklāstīti pārskatītie peļņas sadales noteikumi un piesaistes noteikšanas noteikumi, kā arī priekšlikums, kura mērķis ir globālā mērogā vērsties pret nodokļu bāzes samazināšanu. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | ESAO/iekļaujošā satvara galīgais ziņojums ir sagaidāms 2020. gadā. Tomēr ASV un Francijas finanšu ministri norādīja, ka vēlas paātrināt ESAO sarunas, lai rastu risinājumu jau 2019. gadā (6). ASV iesniedza priekšlikumu, kurā galvenā uzmanība ir vērsta uz to, lai ļautu tirgus jurisdikcijām aplikt ar nodokļiem peļņu no tirgvedības nemateriālajiem aktīviem, kas izmantoti minētajā jurisdikcijā, pat tad, ja ieguldījumi šo tirgvedības nemateriālo aktīvu izveidē ir veikti citā valstī. Vācija un Francija arī nākušas klajā ar priekšlikumu par uzņēmumu ienākuma nodokļa minimālo likmi. Šis EESK atzinums ir ieguldījums notiekošajās debatēs. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Eiropas Komisija jau 2014. gadā nāca klajā ar ziņojumu par nodokļiem digitālajā ekonomikā (7). Augsta līmeņa ekspertu grupa jautājumos par nodokļiem digitālajā ekonomikā secināja, ka digitālās tehnoloģijas Eiropai paver ļoti plašas iespējas. Eiropa var uzlabot savas izaugsmes un nodarbinātības perspektīvas, ja tā izveidos digitālo vienoto tirgu un atraisīs Eiropas vienotā tirgus potenciālu. Ekspertu grupa plaši apsprieda principus, pēc kuriem vajadzētu vadīties starptautiskajā nodokļu uzlikšanā. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Minētie principi ir svarīgi arī šim atzinumam. Ekspertu grupa secināja, ka digitālajiem uzņēmumiem nevajadzētu piemērot īpašu nodokļu režīmu. Vispārējie noteikumi būtu jāpiemēro vai jāpielāgo tā, lai attieksme pret “digitālajiem” uzņēmumiem būtu tāda pati kā pret citiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Paziņojumā “Laiks izveidot modernu, taisnīgu un efektīvu nodokļu standartu digitālajai ekonomikai”, ko publicēja 2018. gada 21. martā, Komisija informēja par tās ierosināto tiesību aktu kopumu, kura mērķis ir saskaņoti reformēt ES uzņēmumu nodokļu noteikumus attiecībā uz digitālajām darbībām. Kopumu veido divas Padomes direktīvas, ko papildina nesaistošs ieteikums par uzņēmumu ienākuma nodokļiem nozīmīgas digitālas klātbūtnes gadījumā. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | EESK 2018. gada jūlijā pieņēma atzinumu par Komisijas priekšlikumiem – “Digitālās ekonomikas jomā starptautisku uzņēmumu gūtās peļņas aplikšana ar nodokli” (8). Komitejas atzinumā tika uzsvērta apgrozījuma nodokļu negatīvā ietekme un nepieciešamība panākt starptautisku vienprātību. |
| --- | --- |

2.9.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | EESK uzskata, ka ekonomikas digitalizācija paver ļoti plašas iespējas un ka ES digitalizācijas programma ir nozīmīgs Eiropas Savienības politikas pasākums. Tā kā digitalizācija joprojām ir svarīgs globālās ekonomikas izaugsmes virzītājspēks, EESK uzskata, ka nodokļu politikai attiecībā uz digitalizēto ekonomiku būtu jācenšas veicināt, nevis kavēt ekonomikas izaugsmi un pārrobežu tirdzniecību un ieguldījumus. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Internets dod uzņēmumiem iespēju izvērst darbību pasaules tirgos bez būtiskas fiziskas klātbūtnes – īpatnība, kas pirmām kārtām mazajiem uzņēmumiem palīdz eksportēt līdz šim vēl nepieredzētā apmērā. Saistībā ar digitalizāciju bieži arvien lielāka nozīme ir nemateriālajiem aktīviem, piemēram, intelektuālajam īpašumam un datiem. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESK uzsver, ka nodokļu sistēmās ir pienācīgi jāņem vērā jauni uzņēmējdarbības modeļi. Taisnīgas nodokļu sistēmas principi – konsekvence, paredzamība, neitralitāte – publiskajām iestādēm, uzņēmumiem un patērētājiem ir tikpat svarīgi kā līdz šim. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESK uzskata, ka uzņēmumu peļņas nodokļu jomā ļoti svarīgi ir vienlīdzīgi konkurences apstākļi. Pēdējos gados esam pārliecinājušies, ka atsevišķi uzņēmumi ir spējuši izmantot konkrētus nodokļu noteikumus dažās dalībvalstīs, lai samazinātu savu faktisko nodokļu likmi gandrīz līdz nullei. Šādu iznākumu ir veicinājis pārredzamības trūkums. Dažos gadījumos runa ir par starptautiskiem uzņēmumiem, kas darbojas digitālo pakalpojumu jomā. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Tāpēc komiteja atbalsta Komisijas mērķi arī turpmāk vērsties pret nodokļu agresīvu plānošanu uzņēmumos (gan digitālos, gan parastos uzņēmumos) un nepārredzamību dažās dalībvalstīs, lai panāktu vienlīdzīgu attieksmi pret uzņēmumiem un uzlabotu Eiropas konkurētspēju. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EESK ir visnotaļ pārliecināta, ka grozījumi noteikumos par nodokļu uzlikšanas tiesību sadalījumu starp valstīm ir jākoordinē globālā līmenī, lai, nodrošinot atbilstīgu globālo pārvaldību un globālus noteikumus, varētu labāk izmantot globalizācijas sniegtos ieguvumus. Tāpēc EESK atzinīgi vērtē Komisijas, dalībvalstu un ESAO/G20 ciešo sadarbību, kas vērsta uz starptautiska risinājuma rašanu. Taču, ja starptautisku risinājumu neizdodas rast, Eiropas Savienībai jāapsver iespēja rīkoties vienpusēji. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EESK uzskata, ka dalībvalstīm, kas veido savas nacionālās sistēmas, būtu rūpīgi jāmeklē visefektīvākie risinājumi, lai izvairītos no papildu sarežģījumiem un izmaksām, kuras varētu rasties gan nodokļu iestādēm, gan uzņēmumiem. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EESK norāda, ka digitālās tehnoloģijas varētu arī izraisīt radikālas pārmaiņas atbilstības un izpētes darbā. ESAO 2018. gada ziņojumā (9) norādīts, kā digitalizācija jau tagad rada trīskāršu pozitīvu ietekmi uz nodokļu administrāciju, paaugstinot nodokļu saistību izpildes efektivitāti, uzlabojot nodokļu maksātājiem sniegtos pakalpojumus un samazinot nodokļu saistību izpildes radīto slogu. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Tā kā nodokļu iestādēm pieejams vairāk trešo personu datu, tās var automatizēt ziņošanu, ietaupot abām pusēm laiku un līdzekļus, un šos datus var arī izmantot, lai novērstu nepietiekamu ziņošanu, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un krāpšanu. Vairāku nodokļu administrāciju ieviestā datu reģistrēšanas programmatūra, kas transakcijas brīdī atzīmē pārdošanas datus, kurus var tiešā veidā iesniegt nodokļu iestādēm, dažās valstīs jau ir ievērojami palielinājusi pievienotās vērtības nodokļa (PVN) ieņēmumus. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EESK uzsver, ka, nosakot uzliekamo nodokļu faktisko līmeni digitālajā nozarē, ir jāņem vērā nodokļu kodeksu grozījumi, kas tiek veikti, pašlaik īstenojot noteikumus attiecībā uz nodokļu bāzes samazināšanu un peļņas novirzīšanu (BEPS), jo tādā veidā Eiropas Savienībā varētu patiešām palielināties to ienākumu apjoms, kur tiek uzlikts nodoklis. |
| --- | --- |

3.10.

4.   Iespējamā turpmākā virzība?

| 4.1. | Ne visās pasaules valstīs tiek uzlikts pievienotās vērtības nodoklis. Tomēr visās Eiropas Savienības valstīs tas tiek piemērots. Principā viss pakalpojumu un preču patēriņš būtu jāapliek ar PVN, ja vien tas nepārprotami nav izslēgts no nodokļa bāzes. PVN ieņēmumi veido ES budžeta pašu resursus, un EESK uzskata, ka ir svarīgi nodokļu bāzē iekļaut digitālos pakalpojumus. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EESK mudina Komisiju un dalībvalstis rūpīgi apsvērt visas iespējas, kā gadījumos, kad pārdošanas darījumi noslēdzas kādā dalībvalstī, neatkarīgi no uzņēmuma atrašanās vietas novērst nodokļu nepietiekamu uzlikšanu digitālajiem pakalpojumiem. Visi pakalpojumi, kas tiek sniegti ar Eiropas klientu izmantotajās platformās, būtu jāiekļauj PVN sistēmā. Jānorāda, ka digitālo sakaru klienti, piemēram, Facebook u. c., minētajiem pakalpojumiem piekļūst bez acīmredzamas maksas, un tas liek uzdot jautājumu, kā pamatoti piemērot PVN. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EESK norāda, ka pašlaik pasaulē darbojas uzņēmumu ienākuma nodokļu sistēmas, kuru pamatā ir tās uzņēmumu peļņas novērtējums, kas attiecināma uz katru konkrēto jurisdikciju. Nodokļu uzlikšanā būtu jāvadās no tā, kur vērtība tiek radīta. Tā kā grūti ir noteikt, kurā vērtības radīšanas ķēdes posmā rodas peļņa, ir jāformulē universāli principi, kas dod iespēju novērtēt, kur vērtība tiek radīta. ESAO veikusi vispusīgu darbu un izstrādājusi šādus noteikumus, formulējot nodokļu uzlikšanas principus un definīcijas attiecībā uz to, kā noteikt preču un pakalpojumu cenas (transfertcenu noteikšanas noteikumi) uzņēmumu grupas uzņēmumiem. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EESK uzskata, ka, mainoties darījumdarbības modeļiem, ik pa laikam ir jāpārskata starptautiskie nodokļu noteikumi. Pašreizējos noteikumus pavisam nesen pārskatīja saistībā ar nodokļu bāzes samazināšanas un peļņas novirzīšanas (BEPS) nolīgumu (10). Pašlaik tiek ieviesti jaunie noteikumi un definīcijas. Paredzams, ka tie būtiski ierobežos agresīvas nodokļu plānošanas un nodokļu bāzes samazināšanas iespējas. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Atlikusī peļņa (vai zaudējumi) jo īpaši var rasties, ja tirgvedības vai produkta nemateriālie aktīvi rada ārpuskārtas peļņu. Klientu sarakstu vai apkopoto datu izmantošana, piemēram, var radīt atlikušo peļņu. Šī koncepcija nekādā ziņā nav jauna, un to varētu izmantot ne tikai peļņas sadalīšanai starp saistītām pusēm, bet arī nodokļu tiesību sadalei starp valstīm. Tomēr būs jādomā radoši un jāapsver iespēja piešķirt nodokļu uzlikšanas tiesības atbilstoši vērtības radīšanai pat tad, ja attiecīgajā valstī nav fiziskas pastāvīgas darījumdarbības vietas. Tas arī ir viens no ESAO pūliņu virzieniem. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EESK norāda, ka debatēs par tā saukto digitālo uzņēmumu aplikšanu ar nodokļiem runa nav galvenokārt par uzņēmumu nodokļu bāzes samazināšanu un peļņas novirzīšanu, bet gan par nodokļu uzlikšanas tiesību sadalījumu starp valstīm. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Atlikušo peļņu (vai zaudējumus) var raksturot kā peļņu (vai zaudējumus), ko reģistrē, kad katra puse ir saņēmusi atlīdzību par savu ierasto ieguldījumu tādā veidā, kas atbilst nesaistītu pušu darījuma principam (11). Šajā saistībā vispirms būtu jāveic pienācīgs tirgus novērtējums par konstatētajiem riskiem, ražošanas faktoru radīto vērtību un veiktajām funkcijām. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Pārdošana parasti nav izšķirošais faktors, kas nosaka peļņas sadali starp uzņēmumiem, kuri iesaistīti darījumā. Tomēr, ja tiek izmantoti spēkā esošie starptautiskie noteikumi – par peļņas attiecināšanu uz katru uzņēmumu, pamatojoties uz ESAO transfertcenu noteikšanas pamatnostādnēm,– atlikušo peļņu var attiecināt uz valstīm, kurās ir veiktas funkcijas. Viena šāda funkcija varētu būt “pārdošana”. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Varētu izmantot piešķīruma koeficientu, kas ierosināts saistībā ar kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi (KKUINB) ar tās trim faktoriem (12), un piemērot šo koeficientu atlikušās peļņas sadalei (13). |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Tomēr jānorāda, ka resursi, kas iztērēti pētniecībai un izstrādei, ir svarīgi nemateriālo aktīvu attīstībai, un ka valstij, kurā notiek šādas darbības, par tām būtu jāsaņem atlīdzība (14). Tāpēc būtu jāizmanto formula, kas sastāv no četriem, nevis trim faktoriem, kas iekļauti KKUINB formulā. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | EESK iesaka: ja pašreizējā transfertcenu noteikšanas sistēmā neizdodas panākt starptautisko nodokļu uzlikšanas tiesību pārdali, atlikusī peļņa no nemateriālajiem aktīviem būtu jāsadala, piemērojot formulu, kas sastāv no četriem faktoriem. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Ja atlikusī peļņa ir 30 (no grupas kopējās peļņas 100) un ja produkcija ir vienādi sadalīta vērtības radīšanas ziņā A un B valstīs, tad šīs valstis katra apliek ar nodokļiem 35 (15). Tā kā produktu pārdod vienādā daudzumā arī valstī C, atlikusī peļņa tiktu sadalīta starp A, B un C. Valstis A un B saņemtu papildu nodokļa bāzi 13 3/4 apmērā, savukārt C būtu tiesības uz nodokli 2 1/2 (16). |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | EESK pilnībā piekrīt viedoklim, ka starp valstīm sadalāmo starptautisko nodokļu uzlikšanas tiesību aprēķināšana ir sarežģīta. Šajā procesā valstīm būtu jāaprēķina atlikusī peļņa un jāvienojas par tās lielumu. Būtu arī jāzina, cik liels ir katrs no četriem piešķīruma koeficienta faktoriem. Pielāgotas KKUINB formulas izmantošanu varētu uzskatīt par soli ceļā uz to, lai gūtu atbalstu KKUINB ieviešanai. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | KKUINB formula ļautu uzņēmumu ienākuma nodokļa uzlikšanas tiesības piešķirt valstīm, kurās netiek veikta inovācija, nav ražošanas vai risku un netiek pildītas funkcijas. Tas vien, ka pārdošana notiek kādā valstī, bez jebkādas citas darbības šajā valstī, tad veidotu nodokļa bāzi. Tas nozīmē būtiskas izmaiņas spēkā esošajos noteikumos. Tomēr saskaņā ar KKUINB formulu, kas attiecas tikai uz atlikušo un nevis visu peļņu, tiktu atzītas eksportētāju valstu leģitīmās tiesības paturēt daļu no nodokļu uzlikšanas tiesībām. Uzņēmējdarbības un inovācijas radītā vērtība var būt par pamatu nodokļu atvieglojumiem, kad radušās pētniecības un izstrādes izmaksas, un, kad uzņēmums kļūst rentabls, tā pati valsts saņemtu nodokļu ieņēmumus. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Ja netiks panākta ESAO vienošanās, EESK uzskata, ka jaunajai Komisijai būtu jāiesniedz jauns priekšlikums par to, kā šādus uzņēmumus Eiropas Savienībā aplikt ar nodokli, pamatojoties uz to rīcībā jau esošajiem datiem, piemēram, uz kopējo reklāmas laiku klientu savienojuma laikā utt. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Tā kā tirgi ārpus Eiropas pieaug, it īpaši tādās valstīs kā Ķīna, Indija un Brazīlija, nodokļu uzlikšanas tiesību piešķiršana attiecībā uz visu uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi vai pat visu atlikušo peļņu (17) varētu radīt būtiskus ieņēmumu zaudējumus daudzās dalībvalstīs un grūtības Eiropas valstu sociālo mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | Saskaņā ar Copenhagen Economics pētījumu neto eksportētājvalstis varētu zaudēt ievērojamus uzņēmumu ienākuma nodokļa ieņēmumus, ja daļa no peļņas tiek aplikta ar nodokli tur, kur tiek pārdotas preces un sniegti pakalpojumi (18). Konservatīva aplēse liecina, ka 18–21 % no pašreizējās uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzes Ziemeļvalstīs 2017. gadā veidoja ārvalstu atlikusī peļņa. Tiek lēsts, ka Vācijā šī daļa ir 17 %. Ja tiek ieviesta tirgvedības nemateriālā pieeja, lielākā daļa no šiem uzņēmuma nodokļu ieņēmumiem tiktu piešķirta citām valstīm. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | EESK uzskata, ka ir jāpanāk samērīgs līdzsvars starp uzņēmumu peļņas nodokļa pārdali starp neto eksportētājvalstīm un neto importētājvalstīm. |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | Ja Eiropas uzņēmumus pirmām kārtām apliktu ar nodokli tur, kur tie pārdod savus produktus, tie varētu arī strukturēt savas saimnieciskās darbības tādējādi, ka izmaksas tiek radītas tajā pašā valstī, kurā notiek pārdošana. Šis process varētu izraisīt ieguldījumu un darbvietu pārvirzi uz tādām lielām patēriņa valstīm kā Ķīna un Indija, radot turpmākus ieņēmumu zaudējumus dalībvalstīs. No šādas tendences būtu jāizvairās, nodrošinot Eiropas konkurētspēju. |
| --- | --- |

4.19.

| 4.20. | EESK uzsver nepieciešamību pēc globālas vienošanās un īstenošanas attiecībā uz jebkuru jaunu režīmu vai noteikumiem par nodokļu uzlikšanas tiesību sadali starp valstīm. Minēto nosacījumu trūkums radītu dubultu aplikšanu ar nodokļiem, tādējādi samazinot ieguldījumus un darbvietu skaitu. |
| --- | --- |

4.20.

Briselē 2019. gada 17. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētājs

Luca JAHIER

---

(1)  ESAO. BEPS 2015. gada galīgie ziņojumi.

1

(2)  Komisija norādījusi, ka Eiropas Savienībā uzņēmumu peļņas novirzīšana un uzņēmumu veiktā nodokļu bāzes samazināšana sasniedz 50–70 miljardus EUR, kas ir mazāk nekā 0,4 % no Eiropas Savienības IKP. SWD(2018) 81 final.

2

(3)  ESAO. BEPS Addressing the Tax Challenges of the Digital Economy, Action 1: 2014 Deliverable.

3

BEPS Addressing the Tax Challenges of the Digital Economy, Action 1: 2014 Deliverable.

(4)  ESAO. Tax Challenges Arising from Digitalisation: Interim Report 2018 – Inclusive Framework on BEPS, OECD/G20 BEPS Project (OECD Publishing 16 Mar. 2018); OECD.

4

Tax Challenges Arising from Digitalisation: Interim Report 2018 – Inclusive Framework on BEPS, OECD/G20 BEPS Project (OECD Publishing 16 Mar. 2018); OECD.

(5)  Sabiedriskās apspriešanas dokuments “Addressing the Tax Challenges of the Digitalisation of the Economy” (Digitālās ekonomikas radīto nodokļu jomas problēmu risināšana), ESAO.

5

Addressing the Tax Challenges of the Digitalisation of the Economy

(6)  “US and France accelerate plans to make global tech groups pay tax. Finance ministers agree on need for international minimum corporation tax level”, Financial Times, 2019. gada 28. februāris.

6

“US and France accelerate plans to make global tech groups pay tax. Finance ministers agree on need for international minimum corporation tax level”, Financial Times

(7)  Komisijas ekspertu grupa jautājumos par nodokļiem digitālajā ekonomikā, 28.05.2014. Grupu vadīja bijušais Portugāles finanšu ministrs Vítor Gaspar, un tajā darbojās seši eksperti no visas Eiropas ar dažādu pieredzi un īpašām zināšanām saistībā ar šo tematu.

7

Vítor Gaspar

(8)  Skatīt EESK atzinumu “Digitālās ekonomikas jomā starptautisku uzņēmumu gūtās peļņas aplikšana ar nodokli” (OV C 367, 10.10.2018., 73. lpp.).

8

(9)  Tax Challenges Arising from Digitalisation – Interim Report 2018.

9

(10)  ESAO, 2015. gads.

10

(11)  Ar definīciju iespējams iepazīties šeit: “Transfer pricing in the EU context”.

11

(12)  Padomes direktīva par kopējo uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi (COM(2016) 0685 final – C8-0472/2016 – 2016/0337(CNS)). “Šo trīs faktoru izvēle izriet no nepieciešamības atspoguļot gan ražošanas stāvokli (piedāvājuma puse, ko mēra ar aktīviem un/vai darbaspēka izmaksām), gan pieprasījuma stāvokli (pārdošanas apjoms uz galamērķi), lai pareizi aprakstītu saimniecisko darbību. Pārdošanu vērtē par vienu trešdaļu, darbaspēka izmaksas – par vienu sesto daļu, darbinieku skaitu – par vienu sesto daļu, un aktīvus – par vienu trešdaļu. Svērumu summa ir vienāda ar vienu, t. i., 100 % no KKUINB tiek sadalīti pa dalībvalstīm. Dalībvalstis tad var piemērot savas uzņēmumu ienākuma nodokļa likmes attiecībā uz savām attiecīgajām nodokļu bāzes daļām.” SWD(2016) 341 final.

12

(13)  Jānorāda, ka uzņēmumi, kam ir sociāli mērķi, piemēram, noteikti kooperatīvi, kuri ir saistīti ar vietējo kopienu, radīto vērtību sadala tiešāk, un ka tāpēc piešķīruma koeficients, iespējams, tiem nav tieši piemērojams.

13

(14)  Ja valstis, kas nodrošina labu infrastruktūru un ievērojamus stimulus pētniecībai un izstrādei, nesaņems taisnīgu daļu no uzņēmumu ienākuma nodokļa ieņēmumiem, šo valstu motivācija radīt ieguldījumiem labvēlīgu vidi samazināsies vai izzudīs pavisam.

14

(15)  “Parastā” peļņa būtu 70.

15

(16)  Pēc nesaistītu pušu darījuma cenas atlīdzības atlikusī peļņa ir 30. Ja ar KKUINB saistīto priekšlikumu papildinām ar pētniecības un izstrādes faktoru (R), piešķīruma koeficentu veidotu šādi faktori: kapitāls (K), darbaspēks (L), pārdošana (S) un jau minētais R, un tiem būtu vienāds svars (katram 1/4). Ar 3 valstīm ir 12 komponenti, kas jāņem vērā. Tomēr valstī C ir tikai viens komponents, proti, pārdošana. Pārējie 11 komponenti ir vienādi sadalīti starp A un B, t. i., 5 1/2 katrai (5,5/12 * 30) = 13 3/4. Valsts C nodokļa bāze ir (1/12 * 30) = 2 1/2. Valstīm A un B papildu nodokļa bāze ir 13 3/4, ko veido 3 3/4 par K, 3 3/4 par L un 3 3/4 par R (kopā 7 1/2 par K, 7 1/2 par L un 7 1/2 par R) un 2 1/2 katrai par S. Kopējais piešķīrums par S arī ir 7 1/2.

16

(17)  Ja visa nodokļa bāze būtu balstīta tikai uz pārdošanu, iepriekš minētajā piemērā valstij C tiktu piešķirta nodokļu bāze 25 apmērā. Ja, pamatojoties uz pārdošanas komponentu, tiktu attiecināta tikai atlikusī peļņa, ekvivalentā nodokļa bāze valstij C būtu 7,5.

17

(18)  Future Taxation of Company profits – What to do with Intangibles? by Sigurd Næss-Schmidt, Palle Sørensen, Benjamin Barner Christiansen, Vincenzo Zurzolo, Charlotta Zienau, Jonas Juul Henriksen and Joshua Brown, Copenhagen Economics, 2019. gada 19. februāris.

18

Future Taxation of Company profits – What to do with Intangibles? by Sigurd Næss-Schmidt, Palle Sørensen, Benjamin Barner Christiansen, Vincenzo Zurzolo, Charlotta Zienau, Jonas Juul Henriksen and Joshua Brown, Copenhagen Economics

---

| 18.10.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 353/23 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 353/23

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Ceļā uz stabilāku un ilgtspējīgāku Eiropas ekonomiku”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2019/C 353/05)

Ziņotājs: Javier DOZ ORRIT

| Pilnsapulces lēmums | 24.1.2019. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Reglamenta 32. panta 2. punkts
  Pašiniciatīvas atzinums |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 2.7.2019. |
| Pieņemts plenārsesijā | 17.7.2019. |
| Plenārsesija Nr. | 545 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 169/4/6 |

Pilnsapulces lēmums

24.1.2019.

Juridiskais pamats

Reglamenta 32. panta 2. punkts

Pašiniciatīvas atzinums

Atbildīgā specializētā nodaļa

Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

2.7.2019.

Pieņemts plenārsesijā

17.7.2019.

Plenārsesija Nr.

545

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

169/4/6

Preambula

Šis atzinums ir daļa no atzinumu kopuma, ko veido divi pašiniciatīvas atzinumi, kurus EESK izstrādā paralēli: “Ceļā uz stabilāku un ilgtspējīgāku Eiropas ekonomiku” un “Jauns redzējums par ekonomiskās un monetārās savienības izveides pabeigšanu”. Šī atzinumu kopuma mērķis ir sniegt tiešu ieguldījumu jaunā Eiropas Parlamenta un jaunās Eiropas Komisijas – kuru pilnvaru termiņš sāksies 2019. gadā – ekonomikas programmā. Ir skaidri redzams, ka ir vajadzīga jauna Eiropas ekonomikas stratēģija – pozitīvs vēstījums ES ekonomikas turpmākai attīstībai pasaules kontekstā –, kuras palīdzētu uzlabot ES noturību pret ekonomikas satricinājumiem un sekmētu tās tautsaimniecības modeļa ekonomisko, sociālo un vides ilgtspēju, tādējādi atjaunojot uzticēšanos, stabilitāti un vispārēju labklājību visu Eiropas iedzīvotāju vidū. Balstoties uz pēdējos gados sasniegto progresu, šī stratēģija varētu veidot pamatu turpmākajai ekonomikas, fiskālajai, finansiālajai, sociālajai un politiskajai integrācijai, kas ir nepieciešama, lai sasniegtu Eiropas ekonomiskās un monetārās savienības mērķus.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Eiropas integrācijas process ir nonācis krustcelēs. No nesenās ilgstošās ekonomikas krīzes un dziļajām sociālajām rētām, ko tā atstājusi vairākās dalībvalstīs, ir gūta atziņa, ka ekonomiskās un sociālās konverģences trūkums starp dalībvalstīm un reģioniem ir drauds Eiropas projekta politiskajai ilgtspējai un visiem labumiem, ko tas sniedzis Eiropas iedzīvotājiem. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Ņemot vērā antropogēnās klimata pārmaiņas un to, ka ir pārkāptas daudzas planētas robežas, mūsu ražošanas un patēriņa modelis ir būtiski jāpārskata. Saskaņā ar COP 21 pieņemto Parīzes nolīgumu un ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem ES ir izvirzījusi mērķi līdz 2050. gadam panākt klimatneitrālu ekonomiku. Lai to paveiktu, būs vajadzīgs visaptverošs un saskaņots politikas satvars. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Ekonomikas un darba tirgus noturības uzlabošanai, kā arī ekonomiskās, sociālās, vides un institucionālās ilgtspējas veidošanai vajadzētu būt principam, kas virza tādu politiku, kura veicinās augšupvērstu konverģenci un taisnīgumu pārejā uz klimatneitrālu ekonomiku (t. i., tādu ekonomiku, kurā siltumnīcefekta gāzu emisijas un to absorbcija ir līdzsvarotas), vienlaikus risinot problēmas, ko rada digitalizācija un demogrāfiskās pārmaiņas. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Lai veicinātu tādu ekonomikas politiku, kas uzlabo ekonomikas, darba tirgus un sociālo noturību, būtu jāsaglabā un jāpastiprina virzība uz spēcīgāku EMS institucionālo arhitektūru. Fiskālo spēju veidošana eurozonas līmenī, spēkā esošo fiskālo noteikumu reforma ar mērķi saglabāt publiskās investīcijas lejupslīdes laikā, kopīga drošā aktīva veidošana, kā arī banku savienības un kapitāla tirgu savienības izveides pabeigšana būtu jāturpina, kaut arī pakāpeniski. Turklāt būtu jāveicina tādi pasākumi, kas ļautu izvairīties no negodīgas nodokļu konkurences dalībvalstu vidū. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Lai mazinātu sociālo neaizsargātību un tādējādi uzlabotu noturību, ir jāpieņem efektīvi Eiropas un valstu pasākumi, kas apturēs pašreizējo virzību uz lielāku nevienlīdzību gan iespēju, gan arī rezultātu ziņā. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Cenšoties līdz 2050. gadam izveidot oglekļa ziņā neitrālu ES ekonomiku, ir jāizstrādā un jāpiemēro taisnīgas pārejas koncepcija. Šajā nolūkā ir jāpanāk, ka klimata politikas ietekme ir sadalīta vienlīdzīgi, un darba tirgus pārveide ir jāvada tālredzīgi, pilnībā iesaistot sociālos partnerus. Ilgtspējīgā ekonomikā būtu jāintegrē visas trīs ilgtspējas dimensijas: ekonomiskā, sociālā un vides. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Dalībvalstīm būtu jāveic pasākumi, lai ieviestu Eiropas sociālo tiesību pīlāru, uzsākot likumdošanas iniciatīvas valsts līmenī un nodrošinot atbilstošu finansējumu. Eiropas Savienībai būtu jāatbalsta šie centieni, nodrošinot finansējumu saskaņā ar nākamo daudzgadu finanšu shēmu (DFS) 2021.–2027. gadam. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Paralēli šīm iniciatīvām būtu jāstiprina Eiropas ekonomikas konkurētspēja – tās spēja ilgtspējīgā veidā palielināt produktivitāti un paaugstināt dzīves līmeni, vienlaikus kļūstot klimatneitrālai un šim nolūkam izmantojot gan pētniecības un attīstības pasākumus, gan arī jaunas un labākas prasmes darbaspēkam. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Vienojoties par nākamās DFS apjomu un veidu, būtu jāatspoguļo vajadzība uzlabot noturību un veidot ilgtspējīgu ekonomiku. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Ņemot vērā savstarpējo saikni starp noturīgas un ilgtspējīgas ekonomikas dažādajiem aspektiem, sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības pārstāvības organizāciju dalībai politikas veidošanā un īstenošanas ciklos ir jābūt oficiālai, un vajadzības gadījumā tā ir jāstiprina valstu un Eiropas līmenī. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Izmantojot Eiropas pusgadu, daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam un citus likumdošanas un valdības instrumentus, Eiropas iestādēm un dalībvalstīm būtu jāizveido saskaņota rīcības programma, lai stimulētu un stiprinātu gan galvenos faktorus, kuri veicina ekonomikas noturību visā Eiropas Savienībā, gan dalībvalstu konverģenci saistībā ar šiem faktoriem. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Noturīgāka un ilgtspējīgāka Eiropas ekonomika

| 2.1. | Lielāka noturība pret [ekonomikas] satricinājumiem ir mērķis, kas ieņēmis stabilu vietu [ekonomikas] politikas debatēs Eiropas Savienībā un jo īpaši eurozonā. Tas ir īpaši saistīts ar ekonomiskajām, sociālajām un politiskajām rētām, ko nesenās ekonomikas un finanšu krīzes uz ilgu laiku atstājušas vairākās ES dalībvalstīs, kā arī ar prognozēm par ceturtās rūpnieciskās revolūcijas ārkārtīgi graujošo ietekmi uz Eiropas ekonomiku un sabiedrību, un ar obligāto vajadzību risināt klimata pārmaiņu problēmu un nepārsniegt planētas resursu robežas. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | Ekonomiskās un monetārās savienības (EMS) kontekstā saskaņā ar Eiropas Komisijas ierosināto definīciju ekonomikas noturība ir valsts spēja izturēt satricinājumu un pēc recesijas ātri atgūt savu [izaugsmes] potenciālu (1). |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Piecu priekšsēdētāju ziņojumā un Komisijas Baltajā grāmatā par EMS padziļināšanu ir norādīts, ka eurozonas dalībvalstīm būtu jāvirzās uz noturīgākām ekonomikas un sociālajām struktūrām, kas neļautu ekonomikas satricinājumiem būtiski un pastāvīgi ietekmēt ienākumu un nodarbinātības līmeni, lai varētu mazināt ekonomikas svārstības, jo īpaši dziļu un ieilgušu recesiju. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Tomēr jānorāda: lai gan noturīga ekonomikas atlabšana nozīmē ilgstošās, graujošās satricinājuma ietekmes novēršanu vai efektīvu tās samazināšanu, ņemot vērā gan pārmaiņu ciklisko, gan strukturālo raksturu, ekonomikai ne vienmēr ir jāatgriežas tajā pašā stāvoklī (vai uz tā paša izaugsmes ceļa) kā pirms satricinājuma. Piemēram, saistībā ar ceturtās rūpnieciskās revolūcijas sākšanos un pāreju uz klimatneitrālu ekonomiku, visticamāk, veidosies dažādi ekonomikas modeļi. Ir būtiski, lai politiskās iestādes un sociālie dalībnieki būtu gatavi reaģēt uz pārmaiņām, paredzēt to sekas un virzīt pārveides procesus. |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | Valstīm ar noturīgu ekonomiku var būt atšķirīgas īpatnības. Tās var būt neaizsargātas pret konkrētu veidu satricinājumiem (piemēram, makroekonomikas vai finanšu satricinājumiem). Kad vien valstis ar noturīgu ekonomiku skar reāli satricinājumi, tās var mīkstināt sekas, līdz minimumam samazinot to ietekmi uz ražošanas apjomu un nodarbinātības līmeni, un/vai ātri atgūties no tiem, pielāgojoties situācijai. Lai uzlabotu noturību, var izmantot dažādu veidu politikas intervences pasākumus un dažādas to kombinācijas, piemēram, apvienojot sagatavošanas, novēršanas, aizsardzības, [pārmaiņu] veicināšanas un pārveides politiku. Noturības jautājumā problemātiski var izrādīties augstie valsts parāda līmeņi attiecībā pret IKP. No vienas puses, tas var radīt neaizsargātību pret satricinājumiem; no otras puses, var tikt ierobežota dalībvalstu reakcija uz nelabvēlīgiem satricinājumiem. |
| --- | --- |

2.1.4.

| 2.1.5. | Ekonomikas noturību var panākt veidos, kuriem ir ļoti atšķirīga ietekme uz dažādu sabiedrības grupu labklājību. Darba ņēmēju labklājība daudzējādā ziņā ir atkarīga no tā, cik stabilas, drošas un vienlīdzīgi sadalītas ir viņu ienākumu un nodarbinātības iespējas. Tāpēc priekšroka būtu jādod tādai politikai, kas veicina gan ekonomikas, gan darba tirgus noturību; darba tirgus noturība ir darba tirgus spēja izturēt ekonomikas satricinājumu ar ierobežotiem zaudējumiem darba ņēmēju labklājības ziņā. Tomēr nestabilas un nestandarta nodarbinātības pieaugošais īpatsvars kopējā nodarbinātības pieaugumā ir skaidrs atgādinājums tam, ka ekonomikas un darba tirgus noturība ne vienmēr ir vienāda. Nodarbinātības kvalitāte ir viens no noturības faktoriem – gan saistībā ar neaizsargātību un pretošanās spēju, gan ar atgūšanos. |
| --- | --- |

2.1.5.

| 2.2. | Ilgtspējīgākas Eiropas ekonomikas izveide ir viens no ES politikas mērķiem. Saskaņā ar Jean-Claude Juncker vadītās Komisijas stratēģisko ilgtermiņa redzējumu par pārtikušas, modernas, konkurētspējīgas un klimatneitrālas ekonomikas izveidi līdz 2050. gadam, kas cita starpā atspoguļots ANO ilgtspējīgas attīstības mērķos (IAM), ilgtspējīgai ekonomikai vajadzētu apvienot visas trīs ilgtspējas dimensijas: ekonomisko, sociālo un vides. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | Ekonomisko ilgtspēju vispārīgi definē kā ekonomikas spēju bez laika ierobežojuma atbalstīt noteiktu ekonomiskās ražošanas līmeni. Tā ir saistīta ar lielas makroekonomiskās nelīdzsvarotības novēršanu. Nereti apvienojot abus jēdzienus – ilgtspējīgu ekonomiku un ekonomisko ilgtspēju –, ES ekonomikas politikas koordinēšanas process, it īpaši Eiropas pusgads, pēc būtības ir veidots tā, lai tiektos uz pēdējo dimensiju, pilnībā neatspoguļojot plašāko ilgtspējīgas ekonomikas jēdzienu. Piemēram, Komisijas pārdomu dokumentā “Ceļā uz ilgtspējīgu Eiropu līdz 2030. gadam” ir norādīts, ka “izšķiroša nozīme ir veselīgiem budžetiem un mūsdienīgai ekonomikai; panākumi, kas gūti ceļā uz pareizu fiskālo politiku un strukturālajām reformām, ir samazinājuši parāda līmeni un veicinājuši darbvietu radīšanu” (2). |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Krīze un tās politiskā pārvaldība ir būtiski pasliktinājusi sociālo kohēziju un atstājusi negatīvas politiskās sekas. Sociālā ilgtspēja ir apdraudēta, jo pieaug iespēju un rezultātu nevienlīdzība, ko var novērot daudzās Eiropas valstīs un citās attīstītās valstīs, kā arī pasaules līmenī, un daļa sabiedrības ir “atstāta novārtā”. Lielāka nevienlīdzība nozīmē arī lielāku neaizsargātību pret satricinājumiem, kas neļauj palielināt noturību. Nevienlīdzība labklājības ziņā negatīvi ietekmē arī ekonomisko ilgtspēju, jo tā samazina atkārtotas līdzekļu investēšanas produktivitāti un sabiedrības efektivitāti. Nespēja tikt galā ar faktoriem, kas veicina nevienlīdzību, daudzos gadījumos ir saistīta ar vairākās valstīs novēroto negatīvo politisko reakciju, kas vērsta pret tradicionālajām politiskajām partijām un to ES atbalstošajām programmām. |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Sociālajai ilgtspējai būs jāsaskaras ar vēl lielāku spiedienu, ko Eiropā un citur pasaulē radīs ceturtā rūpnieciskā revolūcija un tās ieviestās darba un labklājības pārmaiņas. |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | Neapdomīgi tērējot dabas un vides resursus, pašreizējais ražošanas un patēriņa modelis vairākās dimensijās pārkāpj planētas iespēju robežas (klimata pārmaiņas, bioloģiskā daudzveidība, okeāni, piesārņojums utt.) un rada eksistenciālus draudus turpmākajām paaudzēm. |
| --- | --- |

2.2.4.

| 2.2.5. | Tādējādi sociāli un vides ziņā ilgtspējīga attīstība nozīmētu to, ka tiek saglabāta “droša un taisnīga telpa cilvēcei” (3), nodrošinot pienācīgu sociālo pamatu visiem sabiedrības locekļiem un vienlaikus nepārkāpjot planētas iespēju robežas. Šim nolūkam ir būtiski jāpārskata pašreizējais ražošanas un patēriņa modelis (“izaugsmes modelis”), pamatojoties uz ilgtspējīgas izaugsmes jēdzienu (4). Šis redzējums paver ceļu strukturālām Eiropas ekonomikas pārmaiņām, kas veicina ilgtspējīgu izaugsmi un nodarbinātību. |
| --- | --- |

2.2.5.

| 2.2.6. | Ņemot vērā iepriekš minēto, kā arī EESK atzinumu NAT/542 (5), ilgtspējīga attīstība nozīmē to, ka izaugsme būtu jābalsta ne tikai uz kvantitāti, bet arī (un faktiski vēl vairāk) uz kvalitāti, kas nozīmē tādu izaugsmi, kura i) ir balstīta uz tīru enerģiju un atbildīgu materiālu izmantošanu, bet neekspluatē vidi un darbaspēku, ii) balstās uz slēgtu ienākumu plūsmu starp mājsaimniecībām, uzņēmumiem, bankām, valdību un tirdzniecību, novēršot pašreizējos šķēršļus, ko radījusi finansiālā sadrumstalotība, un darbojoties atbilstoši sociāliem un ekoloģiskiem principiem, iii) nodrošina taisnīgus dzīves apstākļus, ievērojot visu planētas iedzīvotāju vajadzības, iv) ņem vērā arī aprūpētāju, galvenokārt sieviešu, neapmaksāto darbu un v) nodrošina, ka ekonomikas izaugsmi mēra ne tikai pēc ikgadējās plūsmas, bet arī bagātībām un to sadales.
  Pašreizējā modelī visu šo iezīmju daudzējādā ziņā trūkst. |
| --- | --- |

2.2.6.

Pašreizējā modelī visu šo iezīmju daudzējādā ziņā trūkst.

| 2.3. | Ilgtspējīgai ekonomikai ir raksturīgi, ka tā veicina noturību, jo ekonomiskā ilgtspēja samazina riskus, kas saistīti ar makroekonomikas un finanšu nelīdzsvarotību. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Tomēr, lai pārietu uz ilgtspējīgu ekonomiku, kurā integrēta ekonomikas, sociālā un vides ilgtspēja, neapšaubāmi būs vajadzīgas vērienīgas pārmaiņas, kuras var raksturot kā spēcīgu un ilgstošu, taču arī paredzamu satricinājumu. Lai veidotu noturību attiecībā pret šo pāreju, būs vajadzīgi pasākumi, kas atvieglo un veicina ekonomikas, sabiedrības un indivīdu spēju pielāgoties jaunajam modelim. Tādējādi, pierādot noturību, tiks veicināta taisnīga pāreja uz ilgtspējīgu ekonomiku. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Integrētā un visaptverošā ilgtspējas koncepcijā un politikas satvarā ir jāņem vērā arī divas citas globālas tendences, kas veidos Eiropas ekonomikas un darba tirgus nākotni: sabiedrības novecošana un demogrāfiskās pārmaiņas, kā arī mainīgie globalizācijas modeļi, kas papildus multilaterālisma samazināšanās tendencei ietver arī spēcīgākas migrācijas plūsmas. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | No noturības viedokļa raugoties, Eiropas valstu sniegums iepriekšējās krīzes laikā ir bijis ļoti dažāds. Ekonomikas un sociālajā ziņā krīze dalībvalstis ir ietekmējusi ļoti atšķirīgi. IKP ievērojami samazinājās gandrīz visās dalībvalstīs; vairākās no tām lejupslīde radīja lielu darbvietu zudumu dažādos laika posmos. Lai no “Lielās recesijas” izdarītu pareizus secinājumus, kuri palīdzēs nostiprināt Eiropas ekonomikas un sabiedrības noturību un ilgtspēju, ir jāanalizē gan neaizsargātības un atveseļošanas spējas strukturālie faktori, gan izmantotie politikas pasākumi (ārkārtējas taupības politika no 2010. gada un selektīvs elastīgums no 2014. gada). To darot, jāizmanto ne tikai galvenie ekonomikas rādītāji, bet arī sociālie un vides rādītāji. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Divas lielas pārejas

3.1.   
  Ceļā uz zaļu, klimatneitrālu ekonomiku

| 3.1.1. | Pāreja uz zaļu un dekarbonizētu ekonomiku Eiropā ir saskaņota ar diviem starptautiskiem pamatdokumentiem: Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķiem (IAM) un COP 21 Parīzes nolīgumu. IAM veido visaptverošu globālo programmu. ES dalībvalstis ir sākušas starptautiskos IAM pārveidot valsts ilgtspējas stratēģijās un mērķos. Jo īpaši 7. IAM (nodrošināt visiem piekļuvi pieejamai, uzticamai, ilgtspējīgai un modernai energoapgādei), 12. IAM (par ilgtspējīgu patēriņu un ražošanu) un 13. IAM (par rīcību klimata politikas jomā) ietver stratēģiskus mērķus, kas balstīti uz dalītas atbildības principu. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Nacionāli noteiktā devuma (NND) plānos, ko sagatavojušas Parīzes nolīguma parakstītājas, stratēģiskie mērķi ir noteikti valsts līmenī. Pirmā globālā izsvēršana, kas tika veikta COP 24 laikā Katovicē, apliecināja, ka klimata politikas mērķiem ir noteikti jābūt vēl vērienīgākiem. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Eiropas Komisija 2018. gada novembrī nāca klajā ar ilgtermiņa redzējumu “Tīru planētu – visiem! Stratēģisks Eiropas ilgtermiņa redzējums par pārticīgu, modernu, konkurētspējīgu un klimatneitrālu ekonomiku”. Pamatojoties uz to, ES līdz 2020. gada sākumam pieņems un Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējai konvencijai par klimata pārmaiņām (UNFCCC) iesniegs Parīzes nolīgumā pieprasītās saistības klimata politikas jomā, un tai ir jāņem vērā turpmāk minētais. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Lai veidotu zaļu ekonomiku, ir vajadzīga saskaņota un konkrētajai valstij piemērota makroekonomikas, rūpniecības, nozaru un nodarbinātības politikas kombinācija. Mērķis ir radīt pienācīgas kvalitātes darbvietas visā piegādes ķēdē, plašā mērogā nodrošinot nodarbinātības iespējas. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Ilgtspējīga attīstība ir saskaņotā veidā jāņem vērā visās politikas jomās. Šādam politikas satvaram ir vajadzīgi institucionāli pasākumi, lai nodrošinātu visu attiecīgo ieinteresēto personu līdzdalību visos līmeņos, daļēji pamatojoties uz dažādu īpašumtiesību veidu (publisko, privāto, kopienas un kooperatīva īpašumtiesību) līdzsvarotu diapazonu. Eiropas līmenī ir arī jākoordinē tās valstu politikas jomas, kas nodrošina augstu konverģences līmeni starp dalībvalstīm. Jautājums par ietekmi uz nodarbinātību, kura izriet no pārmaiņām ekonomikas modelī, ir jārisina taisnīgas pārejas ceļā, izmantojot sociālo un pilsoniskās sabiedrības dialogu, kurā apvienots valstu un Eiropas līmenis. |
| --- | --- |

3.1.5.

3.2.   
  Ceļā uz digitālu ekonomiku

| 3.2.1. | Digitalizācijai un automatizācijai var būt gan pozitīva, gan negatīva ietekme uz ekonomiku un sabiedrību. No vienas puses, tām ir lielas iespējas palielināt produktivitāti, it īpaši pakalpojumu nozarēs, kur tā parasti ir maza, un decentralizēt inovācijas darbības arī attālākās vietās. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | No otras puses, tām ir potenciāls no darba tirgus izstumt darba ņēmējus, it sevišķi ar izziņas procesu nesaistītos ikdienišķos uzdevumos. Lai gan agrāko tehnoloģisko revolūciju dēļ pastāvīgs masveida bezdarbs nekad nav ticis novērots, jo vecās likvidētās darbvietas tika aizstātas ar jaunām, šī pāreja, visticamāk, nebūs ne gluda, ne nesāpīga, ja netiks veikti pielāgošanās pasākumi. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Sabiedriskā politika izglītības jomā var ietvert izglītības sistēmas reformu, ar kuru absolventiem tiktu nodrošinātas prasmes, kas paaugstina viņu imunitāti pret tehnoloģiju attīstības izraisītu atlaišanu un uzlabo pielāgošanās spēju karjeras laikā, lai ar panākumiem piedalītos darba tirgū. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Sabiedriskā politika var arī virzīt tehnoloģiju attīstību tā, lai līdz minimumam samazinātu tās negatīvo ietekmi uz nodarbinātību. |
| --- | --- |

3.2.4.

4.   Daži noturīga un ilgtspējīga ekonomikas modeļa pamati un politiskā stratēģija, kā to sasniegt

| 4.1. | Lai veidotu tādu ekonomikas noturību, kas ir saderīga ar darba tirgus un sociālo noturību, būs jāizstrādā daudzi sagatavošanas, novēršanas, aizsardzības, [pārmaiņu] veicināšanas un pārveides instrumenti, kas atkarībā no ekonomikas problēmu intensitātes un ilguma būs attiecīgi jāizmanto. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EMS gadījumā būtu jānovērš tādu risku veidošanās, kas spēj radīt lielus traucējumus, kā tas pierādījās pēdējās krīzes laikā. Šim nolūkam makroekonomikas nelīdzsvarotības novēršanas procedūra ir bijusi solis pareizajā virzienā. Tomēr veids, kā tā risina dažādu veidu nelīdzsvarotības problēmas (piemēram, saistībā ar tekošā konta deficītu vai pārpalikumu), joprojām ir asimetrisks, un netiek sagatavoti saistoši ieteikumi attiecībā uz korekcijām, jo īpaši dalībvalstīm ar pārmērīgi lielu tekošā konta pārpalikumu. Tāpēc tā ir jāpielāgo. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | Arī inflācijas un nominālo algu līmenī nevajadzētu pieļaut lielas atšķirības. Pārbaudīta metode koordinācijas nodrošināšanai visā eurozonā ir tāda, ka nominālajām algām būtu jāpieaug atbilstoši ECB mērķa inflācijas līmeņa un nozaru produktivitātes pieauguma tempa summai. Lai veicinātu konverģenci, rūpniecības politikai būtu jāstimulē papildu produktivitātes pieaugums nabadzīgākajās dalībvalstīs. Tādējādi varētu arī tikt izlīdzinātas nominālās atšķirības starp eurozonas dalībvalstīm, tā palielinot monetārās politikas ietekmi. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.3. | Tā vietā, lai visu ar satricinājumiem saistīto pielāgošanās slogu uzliktu darba tirgum, ir jāveido tāda ekonomikas noturība, kas ir saderīga ar darba tirgus noturību, un tam būs vajadzīga arī pietiekami aktīva makroekonomikas politika – it īpaši fiskālā politika –, lai pretotos satricinājumu ietekmei, it sevišķi tādu recesiju gadījumā, kas dažas dalībvalstis skar vairāk nekā citas. Efektīvākais veids, kā to izdarīt, būtu fiskālo spēju veidošana eurozonas līmenī, lai gan noderīga šim nolūkam varētu būt arī valsts fiskālās politikas darbības jomas paplašināšana. Tāda fiskālā politika, kas labāk spēj stabilizēt valsts ekonomiku pilnīgas nodarbinātības līmenī, atvieglotu arī ilgtspējīgu fiskālo rezervju izveidi. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Faktori, kas stiprina ekonomikas noturību, ir automātisko stabilizatoru un sociālās aizsardzības sistēmu pareiza darbība. Lai tā būtu saderīga ar ilgtspējīgām publiskajām finansēm, dalībvalstu nodokļu sistēmām ir jānodrošina pietiekami resursi. Arī stabila nodokļu sistēma ir būtiski svarīgs noturības faktors. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Investīcijām un inovācijai labvēlīga darījumdarbības vide, finanšu tirgu pareiza darbība un uzlabota spēja dalīties ar finanšu riskiem ir faktori, kas stiprina ekonomikas noturību. Saskaņā ar jau agrāk izstrādāto atzinumu “Inovatīvu un strauji augošu uzņēmumu veicināšana” (6) EESK uzskata, ka ir jāveicina tāda politika, kas sekmē šos faktorus. Tāpēc komiteja atbalstīja Komisijas iniciatīvas par banku savienību un kapitāla tirgu savienību (KTS). Tomēr EESK iet vēl tālāk un uzskata, ka ilgtspējas koncepcija būtu jāņem vērā arī finanšu sistēmā, kā tas norādīts tās atzinumā par Komisijas rīcības plānu attiecībā uz ilgtspējīgas izaugsmes finansēšanu (7). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Politikai, kas veicina pāreju uz digitālo ekonomiku un uz klimatneitrālu, vides ziņā ilgtspējīgu ekonomikas modeli, būtu arī jānodrošina, ka šīs pārejas ir taisnīgas. Taisnīga pāreja nedrīkst būt klimata vai digitalizācijas politikas “papildinājums”, tai ir jābūt ilgtspējīgas attīstības politikas satvara neatņemamai daļai. Taisnīgas pārejas politikai vajadzētu būt vērstai uz klimata politikas pasākumu negatīvās (degresīvās) ietekmes uz sadali neitralizēšanu (ciktāl šī ietekme rada lielāku relatīvo slogu grupām ar zemāku ienākumu līmeni) un uz aktīvu darba tirgus pārmaiņu pārvaldību, turklāt tai vajadzētu risināt arī reģionālās attīstības jautājumus (piemēram, saistībā ar ekonomiski neaizsargātiem reģioniem, kas ir ļoti atkarīgi no energoietilpīgām nozarēm). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.6.1. | Taisnīgai pārejai ir divas galvenās dimensijas: “rezultāts” (jaunā nodarbinātības un sociālā vide dekarbonizētā ekonomikā) un “process” (kā līdz tam nonākt). “Rezultātam” būtu jāietver pienācīgs darbs ikvienam iekļaujošā sabiedrībā, kurā izskausta nabadzība. “Procesam” – kā līdz tam nonākt – vajadzētu būt balstītam uz kontrolētu pāreju ar jēgpilnu sociālo dialogu visos līmeņos, lai nodrošinātu, ka slogs ir sadalīts taisnīgi un neviens netiek atstumts. |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.7. | Starp galvenajām noturības stiprināšanas stratēģijām, kas nodrošinās mūsu ekonomikas modeļa taisnīgu pārveidi atbilstoši gaidāmajām problēmām, ir jābūt investīciju, tostarp publisko investīciju, stratēģijām, kuras ietver investīcijas prasmēs un izglītības sistēmās vai, runājot plašāk, sociālās investīcijas, kā arī investīcijas tehnoloģijās, kas veicina vides ilgtspēju. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.7.1. | Lai pretotos digitalizācijas ietekmei, būs jāattīsta prasmes un spējas, kas ļauj indivīdiem veikt ar izziņas procesu saistītus nestandarta uzdevumus, kā arī spēja visas dzīves garumā atjaunot prasmes. Ņemot vērā konstatēto, ka pašreizējā (un pieaugošā) nevienlīdzība daudzējādā ziņā nosaka studentu akadēmiskos sasniegumus, ir jāievieš sociālo investīciju stratēģijas, lai nodrošinātu, ka neviens netiek atstumts. |
| --- | --- |

4.7.1.

| 4.7.2. | Lai sasniegtu ES atjauninātos emisiju samazināšanas mērķus 2030. gadam, ir jāpastiprina investīcijas – gan publiskas, gan privātas – turpmākā klimatneitrālā ekonomikā, un būs vajadzīgas radikālas pārmaiņas, lai saskaņā ar Parīzes mērķiem līdz 2050. gadam panāktu nulles emisiju līmeni, kā atzīts Komisijas paziņojumā (COM(2018) 773 final). Investīcijas atjaunojamo energoresursu enerģijā, ko 27 ES dalībvalstis veica 2017. gadā, sasniedza tikai 50 % no 2011. gada līmeņa un bija arī par 30 % mazākas nekā 2016. gadā (8). Pastāvīgi zemā aktivitāte saistībā ar investīcijām atjaunojamajos energoresursos Eiropā arī kontrastē ar joprojām izmantoto fosilā kurināmā subsīdiju augsto līmeni dalībvalstīs. Nepietiekamas investīcijas nav vienīgā problēma: arī pašreizējo resursu sadale netiek veikta pareizi. Lai šīs negatīvās tendences pavērstu pretējā virzienā, ir vajadzīgi skaidri politikas mērķi un saskaņotāks politikas satvars. Jebkurā gadījumā fosilā kurināmā ēra Eiropā ir jānoslēdz, veicot vajadzīgās investīcijas, kas nodrošina darba ņēmēju aizsardzību, jaunu darbvietu izveidi un atbalstu vietējai attīstībai. Pārejas procesi ir jāapspriež ar sociālajiem partneriem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām un jāsaista ar pārredzamības un efektīvas komunikācijas politiku. |
| --- | --- |

4.7.2.

| 4.8. | Konkurētspējas pašreizējās interpretācijas ir balstītas uz izmaksām, galvenokārt darbaspēka izmaksām, par vienu no faktoriem uzskatot arī enerģijas izmaksas. Konkurētspējas saglabāšana parasti ir vērsta uz izmaiņām darbaspēka vienības izmaksās. Lielāka nozīme būtu jāpiešķir konkurētspējas kvalitatīvajiem elementiem darba ražīguma, resursu produktivitātes un energoefektivitātes ziņā, un tas būtu jāņem vērā arī valstu produktivitātes padomēm. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Tāpēc viens svarīgs mērķis ir integrēt Eiropas makroekonomikas pārvaldības mehānismu, ilgtspējīgas ekonomikas jēdzienam piemērojot visaptverošu un integrējošu pieeju, kas ietver sociālos un vides rādītājus Eiropas pusgada procesā un tādējādi stiprina gan noturību, gan arī ilgtspēju. |
| --- | --- |

4.9.

5.   ES un dalībvalstu līmeņa pārvaldības un ekonomikas politikas instrumenti, kas vērsti uz noturīgāku un ilgtspējīgāku ekonomiku

| 5.1. | Tas, cik ļoti investīcijas, it īpaši publiskās investīcijas, sekmē pielāgošanos drīzumā gaidāmajiem pārejas procesiem un kā fiskālā politika palīdz izturēt satricinājumus, norāda uz to, ka šim nolūkam ES un valstu līmenī ir jāparedz vieta šādai fiskālajai politikai. Eiropas Savienībai pašai sev būtu jāizvirza mērķis īsā laikā sasniegt tādu investīciju līmeni, kāds tas bija pirms krīzes. Tas nozīmētu investīciju nepietiekamības novēršanu un investīciju palielināšanu par diviem līdz trim IKP procentpunktiem jeb aptuveni 300 miljardiem EUR gadā (ES-28) (9). |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Lai palielinātu ieņēmumus un nodrošinātu pietiekamus fiskālos resursus Eiropas Savienībā un dalībvalstīs, ir aktīvāk jāvēršas pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, nodokļu apiešanu, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, nodokļu oāzēm un negodīgu nodokļu konkurenci starp dalībvalstīm. Neskarot atbalstu inovācijai, dalībvalstīm būtu jāvienojas par rīcības koordinēšanu ES līmenī, lai mudinātu digitālos gigantus godīgi samaksāt nodokļus katrai dalībvalstij, kurā tie gūst peļņu. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | ES ekonomikas pārvaldības sistēma, tostarp EMS arhitektūra, ir jāuzlabo, lai neliktu šķēršļus ekonomikas izaugsmei un neapgrūtinātu valstu fiskālo politiku ar uzdevumiem, ar kuriem tā netiek vai tai nav jātiek galā. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Pietiekami lielu fiskālo spēju izveide eurozonas līmenī, lai nodrošinātu stabilizāciju satricinājumu gadījumā, būtu vēlamākais risinājums, kura ieviešana tomēr pagaidām, šķiet, ir apturēta. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Publisko investīciju aizsardzības apjoma saglabāšana valsts līmenī, jo īpaši recesiju laikā, būtu jāiekļauj prioritāšu saraksta augšgalā. Neskarot publisko finanšu ilgtspējas saglabāšanu, spēkā esošos ES fiskālos noteikumus varētu mainīt vai interpretēt tā, lai no deficītu aprēķina izslēgtu publiskās investīcijas, it īpaši sociālās investīcijas un investīcijas vides projektos (10). |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Banku savienības izveide ir jāpabeidz, ieviešot Eiropas noguldījumu apdrošināšanas sistēmu un kopīgu fiskālo atbalstu vienotajam noregulējuma mehānismam. EESK atkārtoti pauž bažas par vairāku valdību liktajiem šķēršļiem, kas neļauj pabeigt šos divus projektus, kuri ir būtiski finanšu stabilitātes un, galu galā, privāto investīciju nodrošināšanai eurozonā un tādējādi saistīti ar noturības palielināšanu. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Būtu jāizveido kopīgs drošais aktīvs, ar kapitāla tirgu savienības stimulēšanu jāmazina finanšu sadrumstalotība, jāstiprina monetārās politikas potenciāls un, aizstājot valstu obligācijas banku bilancēs, jācenšas pārraut apburto loku, kas izveidojies starp bankām un valstīm. Pēdējais arī pavērtu ceļu vajadzīgajām, bet līdz šim politiski sarežģītajām reformām, kas būtiski padziļinās ekonomisko un monetāro savienību. Valstis, kas nepieder eurozonai, varētu piedalīties kopējā drošu aktīvu programmā. Monetārajām iestādēm un tiem, kas atbildīgi par Eiropas ekonomikas politiku, būtu jāņem vērā to stāvoklis, lai nodrošinātu visas Eiropas finanšu sistēmas noturību. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Eiropas pusgada procesā būtu nepārprotamāk un saskanīgāk jāiekļauj noturības veidošana, lai panāktu augšupvērstu konverģenci un ilgtspēju visos līmeņos – no gada izaugsmes pētījuma (kas varētu kļūt par gada izaugsmes un ilgtspējas pētījumu) līdz valsts reformu programmām un konkrētām valstīm adresētiem ieteikumiem. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | Ir daudz ekonomikas noturību ietekmējošu faktoru, kas ir būtiski EMS darbībai. Izmantojot Eiropas pusgadu, daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam un citus likumdošanas un pārvaldības instrumentus, Eiropas iestādēm un dalībvalstīm būtu jāizveido saskaņota rīcības programma, lai stimulētu un stiprinātu gan galvenos faktorus, kuri veicina ekonomikas noturību visā Eiropas Savienībā, gan dalībvalstu konverģenci saistībā ar šiem faktoriem. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Visbeidzot, EESK uzskata, ka rīcības programmā būtu jāiekļauj šādi galvenie noturības faktori:






  a) | finanšu stabilitātes stiprināšana: palielināt Eiropas Stabilizācijas mehānisma (ESM) finansiālās spējas, veicināt tādu Eiropas nodokļu politiku, kas ietver fiskālo saskaņošanu, sekmēt dalībvalstu fiskālo pietiekamību un izveidot efektīvus mehānismus cīņai pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas; |
| --- | --- | --- |

5.10.

a)

finanšu stabilitātes stiprināšana: palielināt Eiropas Stabilizācijas mehānisma (ESM) finansiālās spējas, veicināt tādu Eiropas nodokļu politiku, kas ietver fiskālo saskaņošanu, sekmēt dalībvalstu fiskālo pietiekamību un izveidot efektīvus mehānismus cīņai pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas;

| b) | monetārās savienības izveides pabeigšana, paplašinot ECB mērķus, izveidojot vienotu Eiropas kasi, kas spēj emitēt parāda vērtspapīrus, uzlabojot eurozonas pārvaldību un padarot to demokrātiskāku; |
| --- | --- |

b)

monetārās savienības izveides pabeigšana, paplašinot ECB mērķus, izveidojot vienotu Eiropas kasi, kas spēj emitēt parāda vērtspapīrus, uzlabojot eurozonas pārvaldību un padarot to demokrātiskāku;

| c) | Eiropas ekonomikas produktivitātes palielināšana, koncentrējoties uz tādiem svarīgiem faktoriem kā investīcijas (publiskās un privātās), pētniecība un attīstība, izglītība un profesionālā apmācība, darījumdarbības vadības uzlabošana un darba ņēmēju līdzdalība; |
| --- | --- |

c)

Eiropas ekonomikas produktivitātes palielināšana, koncentrējoties uz tādiem svarīgiem faktoriem kā investīcijas (publiskās un privātās), pētniecība un attīstība, izglītība un profesionālā apmācība, darījumdarbības vadības uzlabošana un darba ņēmēju līdzdalība;

| d) | darba tirgi un nodarbinātības kvalitāte: stiprināt darba koplīgumu slēgšanas sarunas un sociālo dialogu, nodrošināt automātisko stabilizatoru efektīvu darbību un paplašināt un uzlabot aktīvas nodarbinātības politiku. Ja izveidotu Eiropas bezdarba apdrošināšanas sistēmu (kas papildinātu valstu shēmas), tā varētu kļūt par Eiropas mēroga ekonomikas noturības instrumentu, kas stiprinātu arī Savienības politisko kohēziju. Mēs aicinām Eiropas iestādes pārdomāt iespējas to finansēt 2021.–2027. gada daudzgadu finanšu shēmas ietvaros; |
| --- | --- |

d)

darba tirgi un nodarbinātības kvalitāte: stiprināt darba koplīgumu slēgšanas sarunas un sociālo dialogu, nodrošināt automātisko stabilizatoru efektīvu darbību un paplašināt un uzlabot aktīvas nodarbinātības politiku. Ja izveidotu Eiropas bezdarba apdrošināšanas sistēmu (kas papildinātu valstu shēmas), tā varētu kļūt par Eiropas mēroga ekonomikas noturības instrumentu, kas stiprinātu arī Savienības politisko kohēziju. Mēs aicinām Eiropas iestādes pārdomāt iespējas to finansēt 2021.–2027. gada daudzgadu finanšu shēmas ietvaros;

| e) | sociālās kohēzijas veicināšana un virzība uz iekļaujošāku sabiedrību, piemērojot Eiropas sociālo tiesību pīlāru un nodrošinot tam atbilstošu finansējumu, un |
| --- | --- |

e)

sociālās kohēzijas veicināšana un virzība uz iekļaujošāku sabiedrību, piemērojot Eiropas sociālo tiesību pīlāru un nodrošinot tam atbilstošu finansējumu, un

| f) | uzņēmumu investīcijām labvēlīgas vides izveides veicināšana un uzņēmumu finansēšanas uzlabošana, kapitāla tirgu savienības (KTS) un banku savienības, tostarp Eiropas noguldījumu apdrošināšanas sistēmas (ENAS), izveides steidzama pabeigšana. |
| --- | --- |

f)

uzņēmumu investīcijām labvēlīgas vides izveides veicināšana un uzņēmumu finansēšanas uzlabošana, kapitāla tirgu savienības (KTS) un banku savienības, tostarp Eiropas noguldījumu apdrošināšanas sistēmas (ENAS), izveides steidzama pabeigšana.

| 5.11. | Eiropas Centrālajai bankai kopā ar vairumu citu pasaules lielāko centrālo banku, visticamāk, būs jāturpina sava netradicionālā monetārā politika, kamēr vien inflācijas gaidas nesasniegs mērķi. Tai arī būtu jāapsver iespēja tieši finansēt investīcijas zaļās un digitālās pārejas projektos. |
| --- | --- |

5.11.

| 5.12. | Nākamajai daudzgadu finanšu shēmai (DFS) būtu jāatspoguļo mērķis veidot noturīgu un ilgtspējīgu ekonomiku. Komisijas priekšlikumā par DFS 2021.–2027. gadam nav paredzēti pietiekami resursi, lai stiprinātu šādus noturības faktorus: investīcijas un jaunu investīciju stabilizācijas funkciju, kohēzijas politiku, kas veicina ekonomisko un sociālo konverģenci starp dalībvalstīm, iekšējo sociālās kohēzijas politiku, kas ierakstīta Eiropas sociālo tiesību pīlārā, un taisnīgu pāreju, kas atbalstīta šajā atzinumā. EESK atkārto prasību, kas ietverta tās atzinumā par daudzgadu finanšu shēmu pēc 2020. gada (11), proti, ka finanšu līdzekļiem, kas pieejami nākamajā DFS, ir jāsasniedz 1,3 % no ES 27 dalībvalstu NKI. Eiropas Komisijas DFS priekšlikumā ierosinātais kohēzijas politikas finansējuma samazinājums par 10 % salīdzinājumā ar pašreizējo DFS šķiet īpaši nepieņemams, ņemot vērā vajadzību stiprināt svarīgas politikas jomas, kas palielina noturību un ilgtspēju. |
| --- | --- |

5.12.

| 5.12.1. | Lai atvieglotu pāreju uz ilgtspējīgu ekonomiku, būtu jānodrošina īpaši paredzēti finanšu resursi (piemēram, “taisnīgas pārejas fonds”) saskaņā ar Eiropas Parlamenta 2018. gada priekšlikumu izveidot šādu fondu, tam piešķirot 4,8 miljardus EUR. |
| --- | --- |

5.12.1.

| 5.12.2. | ES strukturālā un kohēzijas politika būtu jāintegrē atbilstoši ilgtspējīgas ekonomikas paradigmai. Lai gan klimata pārmaiņu mazināšana (un pielāgošanās tām) ir viena no Eiropas strukturālo un investīciju fondu (ESI fondu) finansējuma pašreizējām prioritātēm, šā mērķa pamatā ir galvenokārt atbalsts atjaunojamajiem energoresursiem un energoefektivitātei. Tas vēl nav vispārēji integrēts saistībā ar atbalstu pārejai uz klimatneitrālu ekonomiku, un nav arī īpašu prioritāšu attiecībā uz taisnīgām pārejām. |
| --- | --- |

5.12.2.

| 5.12.3. | EESK pauž bažas, ka EIB un Eiropas Stratēģisko investīciju fonda (ESIF) nodrošinātais finansējums fosilā kurināmā enerģijas projektiem ir lielāks nekā finansējums tīras enerģijas projektiem. Lai gan finansējums gāzes infrastruktūrai attiecas uz “pārejas enerģiju”, ir jāpiemēro stingrāki emisijas mērķi. |
| --- | --- |

5.12.3.

| 5.12.4. | ES un dalībvalstu subsīdiju politikai ir jābūt saskaņā ar mērķi līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti. Visas subsīdijas tādām saimnieciskajām darbībām, kas apdraud šā mērķa sasniegšanu vai kādā citā veidā kaitē videi, būtu iespējami ātri jālikvidē. |
| --- | --- |

5.12.4.

| 5.13. | Ņemot vērā to, kādi pasākumi un centieni ir vajadzīgi, lai veidotu noturīgāku un ilgtspējīgāku ekonomiku, ļoti svarīga būs sociālo partneru un citu reprezentatīvu pilsoniskās sabiedrības organizāciju aktīva iesaiste taisnīgas pārejas īstenošanā un noturības uzlabošanā. Darba ņēmēju līdzdalības un darbavietu demokrātijas stiprināšana varētu palīdzēt uzlabot pielāgošanās spējas un noturību nozares līmenī. Tas ir noturības faktors, kurš savukārt stiprina citus faktorus, ar kuriem tam ir pozitīva korelācija uzņēmumu darbībā un ekonomikā: ražīgumu, inovācijas spējas, nodarbinātības kvalitāti u. c. Arī darbinieku kooperatīvi uzņēmumā var nodrošināt spēcīgu demokrātijas paraugu, pamatojoties uz kopīgām interesēm un solidaritāti un balstoties vietējā kopienā. |
| --- | --- |

5.13.

| 5.13.1. | No otras puses, darba ņēmēju līdzdalībai ir būtiska nozīme sekmīgā zaļās un digitālās pārejas īstenošanā. Ir jāizmanto uzņēmumos jau izveidotie darbinieku līdzdalības un demokrātijas instrumenti. Sociālajiem partneriem un Eiropas iestādēm ir jāgādā, ka šādi instrumenti pastāv visās ES valstīs un ka tie ir saistīti ar sociālā dialoga procedūrām, kas veicina taisnīgu pāreju. SDO 2015. gada pamatnostādnēs par taisnīgu pāreju (12) ir sniegti praktiski līdzekļi valdībām un sociālajiem partneriem, lai tie varētu vadīt šo pārveides procesu. |
| --- | --- |

5.13.1.

Briselē 2019. gada 17. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētājs

Luca JAHIER

---

(1)  Eiropas Komisijas piezīme Eurogrupai Economic resilience in EMU
  (Ekonomikas noturība EMS), 13.9.2017.

1

Eiropas Komisijas piezīme Eurogrupai Economic resilience in EMU

(2)  Pārdomu dokuments “Ceļā uz ilgtspējīgu Eiropu līdz 2030. gadam”, Eiropas Komisija (2019).

2

(3)  Kate Raworth (2017).

3

Kate Raworth

(4)  OV C 228, 5.7.2019., 37. lpp.

4

(5)  OV C 143, 22.5.2012., 39. lpp.

5

(6)  OV C 75,10.3.2017., 6. lpp.

6

(7)  OV C 62, 15.2.2019., 73. lpp.

7

(8)  Frankfurt School-UNEP-BNEF (2018).

8

Frankfurt School-UNEP-BNEF

(9)  Michael Dauderstädt, How to close the European investment gap? (Kā novērst investīciju nepietiekamību Eiropā?), Friedrich Ebert Stiftung.

9

Michael Dauderstädt

Friedrich Ebert Stiftung

(10)  OV C 262, 25.7.2018., 28. lpp., un EESK atzinums par eurozonas ekonomikas politiku, OV C 159, 10.5.2019., 49. lpp.

10

(11)  OV C 440, 6.12.2018., 106. lpp.

11

(12)  Starptautiskā Darba organizācija (SDO), Guidelines for a just transition towards environmentally sustainable economies and societies for all (Pamatnostādnes par taisnīgu pāreju uz vides ziņā ilgtspējīgu ekonomiku un sabiedrību visiem).

12

---

| 18.10.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 353/32 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 353/32

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Jauns redzējums par ekonomiskās un monetārās savienības izveides pabeigšanu”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2019/C 353/06)

Ziņotāja: Judith VORBACH

| Pilnsapulces lēmums | 24.1.2019. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Reglamenta 32. panta 2. punkts
  Pašiniciatīvas atzinums |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 2.7.2019. |
| Pieņemts plenārsesijā | 17.7.2019. |
| Plenārsesija Nr. | 545 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 159/2/9 |

Pilnsapulces lēmums

24.1.2019.

Juridiskais pamats

Reglamenta 32. panta 2. punkts

Pašiniciatīvas atzinums

Atbildīgā specializētā nodaļa

Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

2.7.2019.

Pieņemts plenārsesijā

17.7.2019.

Plenārsesija Nr.

545

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

159/2/9

Preambula

Šis atzinums ir daļa no atzinumu kopuma, ko veido divi pašiniciatīvas atzinumi, kurus EESK izstrādā paralēli: “Ceļā uz stabilāku un ilgtspējīgāku Eiropas ekonomiku”un“Jauns redzējums par ekonomiskās un monetārās savienības izveides pabeigšanu”. Šī atzinumu kopuma mērķis ir sniegt tiešu ieguldījumu jaunā Eiropas Parlamenta un jaunās Eiropas Komisijas – kuru pilnvaru termiņš sāksies 2019. gadā – ekonomikas programmā. Ir skaidri redzams, ka ir vajadzīga jauna Eiropas ekonomikas stratēģija – pozitīvs vēstījums ES ekonomikas turpmākai attīstībai pasaules kontekstā –, kura palīdzētu uzlabot ES noturību pret ekonomikas satricinājumiem un sekmētu tās tautsaimniecības modeļa ekonomisko, sociālo un vides ilgtspēju, tādējādi atjaunojot uzticēšanos, stabilitāti un vispārēju labklājību visu Eiropas iedzīvotāju vidū. Balstoties uz pēdējos gados sasniegto progresu, šī stratēģija varētu veidot pamatu turpmākajai ekonomikas, fiskālajai, finansiālajai, sociālajai un politiskajai integrācijai, kas ir nepieciešama, lai sasniegtu Eiropas ekonomiskās un monetārās savienības mērķus.

Jau 2014. gadā EESK bija izstrādājusi atzinumu par EMS izveides pabeigšanu. Tajā tika piedāvāts šāds iedalījums: monetārais un finanšu pīlārs, ekonomikas pīlārs, sociālais pīlārs un politiskais pīlārs. Par katru no šiem pīlāriem tika pieņemti turpmāki atzinumi. Arī šajā atzinumā izmantota minēto četru pīlāru struktūra, lai sniegtu pārskatu par EMS progresu un trūkumiem un noslēgumā jaunajai Komisijai un Eiropas Parlamentam ierosinātu virkni ieteikumu, kas ļautu izveidot spēcīgu, iekļaujošu un noturīgu monetāro savienību. Kopumā EESK aicina ES iestādes un valstu valdības veikt daudz vērienīgākus pasākumus saistībā ar EMS reformu, lai izveidotu integrētāku, demokrātiskāku un sociāli attīstītāku Savienību.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Lai gan EMS izveides pabeigšanā jau ir gūti nozīmīgi panākumi, katrā no tās četriem pīlāriem vēl ir nepieciešami ievērojami uzlabojumi. Šajā saistībā ir jārūpējas par līdzsvara saglabāšanu, jo viena vai vairāku pīlāru atstāšana novārtā var radīt bīstamas atšķirības. Ir svarīgi vienmēr ņemt vērā arī problēmas, ko rada klimata pārmaiņas. Starp pīlāriem pastāv arī mijiedarbība. Piemēram, ja ekonomikas pīlāru balsta uz sociālo koncepciju, arī sociālais pīlārs tiek veicināts, un otrādi. Dažus konkrētus pasākumus var veikt vairāk nekā viena pīlāra ietvaros. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Lai gan EMS izveides pabeigšana ir vajadzīga kā vēl nekad agrāk, progresu kavē dalībvalstu atšķirīgie viedokļi par turpmāko virzienu. Līdztekus neiepriecinošajām konjunktūras izredzēm jāmin ģeopolitiskā nenoteiktība un plānotais Brexit process. Arī domstarpības starp dalībvalstīm, nevienmērīgais ienākumu un labklājības sadalījums, klimata krīze un satraucošās demogrāfiskās tendences ir nopietnas problēmas. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Noturība pret krīzēm ir nepieciešams, taču nepietiekams nosacījums EMS izveides pabeigšanai. Tai ir vajadzīgs arī pozitīvs redzējums, kā teikts ES Līguma 3. pantā. Pašreizējā situācijā EESK ierosina izvirzīt šādas prioritātes: ilgtspējīga un iekļaujoša izaugsme, nevienlīdzības samazināšana, augšupēja konverģence, ražīguma pieauguma un konkurētspējas nodrošināšana atbilstīgi stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem, labvēlīgi apstākļi uzņēmumiem un investīcijām, kvalitatīvas darbvietas un pienācīgs atalgojums, kā arī nabadzības un sociālās atstumtības apkarošana, stabilas un uz ilgtspēju orientētas publiskās finanses, stabils finanšu sektors, kā arī līdz 2030. gadam izvirzīto ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) un Parīzes klimata nolīguma mērķu sasniegšana. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESK ieteikumi attiecībā uz konkrētajiem EMS pīlāriem ir minēti turpmāk. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.4.1. | Stabils monetārās politikas un finanšu pīlārs kā makroekonomiskās attīstības pamats






  — | ECB: jāsaglabā tās stabilizējošā loma un neatkarība, |
| --- | --- | --- |

1.4.1.

—

ECB: jāsaglabā tās stabilizējošā loma un neatkarība,

| — | apņēmīgi jāvirzās uz banku savienības un kapitāla tirgu savienības izveides pabeigšanu, īstenojot šādas prioritātes: stabilitātes nodrošināšana uzticēšanās radīšanas nolūkā; efektīvs regulējums; līdzsvara nodrošināšana starp riska dalīšanu un riska mazināšanu ar mērķi krīzes gadījumā novērst jauna sloga uzlikšanu publiskajiem budžetiem; rēķināšanās ar regulējuma sociālajām sekām un klimata politikas mērķiem; patērētāju aizsardzība, |
| --- | --- |

—

apņēmīgi jāvirzās uz banku savienības un kapitāla tirgu savienības izveides pabeigšanu, īstenojot šādas prioritātes: stabilitātes nodrošināšana uzticēšanās radīšanas nolūkā; efektīvs regulējums; līdzsvara nodrošināšana starp riska dalīšanu un riska mazināšanu ar mērķi krīzes gadījumā novērst jauna sloga uzlikšanu publiskajiem budžetiem; rēķināšanās ar regulējuma sociālajām sekām un klimata politikas mērķiem; patērētāju aizsardzība,

| — | banku savienība: jāsaglabā vienotā noregulējuma mehānisms un jāīsteno Eiropas noguldījumu apdrošināšanas sistēma (ENAS), jāatsāk debates par strukturālo reformu un paralēlo banku sistēmu, |
| --- | --- |

—

banku savienība: jāsaglabā vienotā noregulējuma mehānisms un jāīsteno Eiropas noguldījumu apdrošināšanas sistēma (ENAS), jāatsāk debates par strukturālo reformu un paralēlo banku sistēmu,

| — | kapitāla tirgu savienība: jāizvirza tādas prioritātes kā labāka uzraudzība, ES kredītreitingu aģentūras izveide, droša aktīva (safe asset) radīšana, jāveic pasākumi maksātnespējas noteikumu saskaņošanai, |
| --- | --- |

—

kapitāla tirgu savienība: jāizvirza tādas prioritātes kā labāka uzraudzība, ES kredītreitingu aģentūras izveide, droša aktīva (safe asset) radīšana, jāveic pasākumi maksātnespējas noteikumu saskaņošanai,

| — | pamatojoties uz stabilu, ekonomiski spēcīgu un sociāli līdzsvarotu EMS, jāstiprina euro nozīme starptautiskā līmenī. |
| --- | --- |

—

pamatojoties uz stabilu, ekonomiski spēcīgu un sociāli līdzsvarotu EMS, jāstiprina euro nozīme starptautiskā līmenī.

| 1.4.2. | Spēcīgs ekonomikas pīlārs kā labklājības un sociālā progresa pamats






  — | jāstiprina ekonomikas pīlārs, lai panāktu līdzsvaru starp valstīm un veicinātu izaugsmi, produktivitāti un konkurētspēju, |
| --- | --- | --- |

1.4.2.

—

jāstiprina ekonomikas pīlārs, lai panāktu līdzsvaru starp valstīm un veicinātu izaugsmi, produktivitāti un konkurētspēju,

| — | jālīdzsvaro piedāvājuma un pieprasījuma puses pasākumi, un pašlaik jāuzlabo pieprasījuma puse, Eiropas pusgadā vairāk iekļaujot sociālo rezultātu pārskatu, nostiprinot sociālo partneru koplīgumu sistēmas un autonomiju, ātri izveidojot Eiropas Darba iestādi un tā saukto ieguldīšanas zelta likumu piemērojot tā, lai vidējā termiņā neapdraudētu finanšu un fiskālo stabilitāti, |
| --- | --- |

—

jālīdzsvaro piedāvājuma un pieprasījuma puses pasākumi, un pašlaik jāuzlabo pieprasījuma puse, Eiropas pusgadā vairāk iekļaujot sociālo rezultātu pārskatu, nostiprinot sociālo partneru koplīgumu sistēmas un autonomiju, ātri izveidojot Eiropas Darba iestādi un tā saukto ieguldīšanas zelta likumu piemērojot tā, lai vidējā termiņā neapdraudētu finanšu un fiskālo stabilitāti,

| — | jārada eurozonas fiskālā kapacitāte, ko finansē kopīga parāda instruments, un līdzekļu izmaksāšana jāsasaista ar ekonomiskās un sociālās struktūras stiprināšanu. Pašreizējie priekšlikumi ir uzskatāmi tikai par pirmo soli, |
| --- | --- |

—

jārada eurozonas fiskālā kapacitāte, ko finansē kopīga parāda instruments, un līdzekļu izmaksāšana jāsasaista ar ekonomiskās un sociālās struktūras stiprināšanu. Pašreizējie priekšlikumi ir uzskatāmi tikai par pirmo soli,

| — | jāveic pasākumi, kas mazinātu negodīgu konkurenci nodokļu jomā un novērstu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu. |
| --- | --- |

—

jāveic pasākumi, kas mazinātu negodīgu konkurenci nodokļu jomā un novērstu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu.

| 1.4.3. | Izmantot sociālo pīlāru kā sociālā un sabiedrības progresa pamatu






  — | dalībvalstīs obligāti sociālie standarti, kas nodrošina augstu aizsardzības līmeni, |
| --- | --- | --- |

1.4.3.

—

dalībvalstīs obligāti sociālie standarti, kas nodrošina augstu aizsardzības līmeni,

| — | jācenšas rast taisnīgu līdzsvaru starp stabilu saimniecisko pamatu un spēcīgu sociālo dimensiju, |
| --- | --- |

—

jācenšas rast taisnīgu līdzsvaru starp stabilu saimniecisko pamatu un spēcīgu sociālo dimensiju,

| — | debatēs par ES finanšu ministra amatu jāiekļauj arī jautājums par līdzvērtīga amata radīšanu ES sociālo un darba attiecību jautājumos. |
| --- | --- |

—

debatēs par ES finanšu ministra amatu jāiekļauj arī jautājums par līdzvērtīga amata radīšanu ES sociālo un darba attiecību jautājumos.

| 1.4.4. | Politiskais pīlārs kā demokrātijas, solidaritātes un vienotības pamats






  — | jāpastiprina Eiropas Parlamenta, kā arī sociālo partneru un citu pilsoniskās sabiedrības organizāciju līdzdalība svarīgu sociālās politikas un ekonomikas politikas lēmumu pieņemšanā, |
| --- | --- | --- |

1.4.4.

—

jāpastiprina Eiropas Parlamenta, kā arī sociālo partneru un citu pilsoniskās sabiedrības organizāciju līdzdalība svarīgu sociālās politikas un ekonomikas politikas lēmumu pieņemšanā,

| — | jānodrošina solidāra un vienota rīcība, kas kalpotu kā pamats labklājībai un mieram Eiropas Savienībā, kā arī ES politiskajai un ekonomiskajai nozīmei pasaules kontekstā, |
| --- | --- |

—

jānodrošina solidāra un vienota rīcība, kas kalpotu kā pamats labklājībai un mieram Eiropas Savienībā, kā arī ES politiskajai un ekonomiskajai nozīmei pasaules kontekstā,

| — | tām ES valstīm, kas vēl nav eurozonā, steidzami jāpievienojas tai. |
| --- | --- |

—

tām ES valstīm, kas vēl nav eurozonā, steidzami jāpievienojas tai.

2.   EMS izveides pabeigšana: sasniegumi, problēmas un mērķi

| 2.1. | Virzībā uz EMS izveides pabeigšanu jau ir gūts liels progress tā, ka EMS jomā tagad ir spēkā ievērojams kopīgais tiesību acqui. 2015. gadā piecu priekšsēdētāju ziņojumā tika izklāstīti vērienīgi plāni EMS padziļināšanai. Komisija 2019. gada jūnijā nāca klajā ar dokumentu Deepening Europe's Economic and Monetary Union: Taking stock four years after the Five Presidents' Report (Eiropas ekonomiskās un monetārās savienības padziļināšana: kopsavilkums par situāciju pēc četriem gadiem kopš piecu priekšsēdētāju ziņojuma) (1), kurā tā apkopojusi kopš tā brīža sasniegto un aicina dalībvalstis veikt turpmākus pasākumus. EESK atbalsta šo prasību. Tomēr, runājot par finanšu un ekonomikas pīlāru, kā arī sociālo un demokrātijas pīlāru, joprojām ir daudz darāmā. EESK vērš uzmanību it īpaši uz to, ka ir jāpanāk līdzsvars starp visām nozarēm, kuru starpā pastāv arī dažādu veidu mijiedarbība. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Lai gan visas dalībvalstis ir ieinteresētas saglabāt euro, EMS turpmāku padziļināšanu kavē dalībvalstu domstarpības par virzienu, kādā tai jānotiek. To pamatā ir konflikts par riska dalīšanu, kas ir saistīta ar pārrobežu pārskaitījumiem vai arī solidāru atbildību. No otras puses, runa ir par riska mazināšanas koncepciju, kuras ietvaros spiediens pielāgoties ir katras valsts pienākums un ekonomikas noturība jāpanāk, veicot strukturālas pārmaiņas. Tomēr nepietiek ar pievēršanos šīm atšķirībām, jo pastāv arī dažādas politisko partiju un pilsoniskās sabiedrības perspektīvas. EMS izveides pabeigšanas nolūkā tomēr ir svarīgi atzīt ne tikai dažādas intereses un uzskatus, bet arī to, ka solidaritāte un gatavība rast kompromisu ir nepieciešams pamats, lai Eiropā būtu laba kopīgā nākotne. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Pašreizējie ekonomiskie apstākļi ir sarežģīti. Pēc ilgā krīzes perioda, sākot no 2014. gada, EMS ekonomikas izaugsmes temps atkal paātrinājās, taču 2018. gada otrajā pusgadā tas tomēr atkal palēninājās. To ir ietekmējuši vairāki faktori, piemēram, pasaules tirdzniecības un ekonomiskās attīstības palēninājums, neatrisināti tirdzniecības konflikti un arī iekšējas neskaidrības, piemēram, Brexit process. Eurozonā ekonomikas dinamikas vājināšanās bija vēl izteiktāka tādēļ, ka tā ir atkarīga no ārējā pieprasījuma, kā arī konkrētu valstu un nozaru faktoriem. Paredzams, ka arī turpmāk ES ekonomikas attīstība būs vāja (2). Turpmāk būs jārisina tādi problēmjautājumi kā klimata krīze, tehniskās pārmaiņas, protekcionisms un kiberuzbrukumi, kā arī digitālās valūtas un kriptovalūtas. Nesen sagatavotajā ESPAS ziņojumā secināts, ka globālās temperatūras pieaugums, kas nozīmētu citstarp arī strauju produktivitātes kritumu, ir pašlaik steidzamākais risināmais politikas jautājums, kuram ir būtiska ietekme uz ekonomiku un finansēm (3). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Lai gan, pateicoties augstam iekšzemes kopproduktam (IKP) gan kopumā, gan uz vienu iedzīvotāju, un pieaugošam nodarbinātības līmenim pēdējos gados, visā Eiropas Savienībā ir samērā augsts labklājības līmenis salīdzinājumā ar pasaules standartiem, taču sociālā nevienlīdzība starp reģioniem un dalībvalstīm un pašā sabiedrībā negatīvi ietekmē kohēziju (4). Nabadzība un sociālā atstumtība apdraud 22 % ES iedzīvotāju. Vairākās Dienvideiropas valstīs 2019. gadā reālā alga vidēji ir zemāka nekā 2009. gadā, un tas vēl vairāk veicina reālas sociālekonomiskā labklājības līmeņa atšķirības (5). Arī vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirība daudzviet ir ievērojama, un liela daļa darbspējas vecuma iedzīvotāju cieš no strādājošo nabadzības vai bezdarba. Attiecībā uz mājsaimniecību neto aktīvu sadali ECB secina, ka eurozonā ir izteikta nelīdzsvarotība. Bagātākajiem 10 % iedzīvotāju pieder 51,2 % no neto aktīviem (6). Tas rada bīstamu augsni sociālai spriedzei un šķeltnieciskiem spēkiem. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Ir nepieciešama labāka noturība pret krīzēm, bet ar to vien nepietiek. EMS izveides pabeigšanai ir vajadzīgs pozitīvs redzējums, kā noteikts ES Līguma 3. pantā. Tajā ir runa arī par vides aizsardzību un par to, ka jāveicina konkurētspējīga sociālā tirgus ekonomika, kuras mērķis ir panākt pilnīgu nodarbinātību un sociālo attīstību. Pašreizējā situācijā EESK ierosina izvirzīt šādas prioritātes: ilgtspējīga un iekļaujoša izaugsme, sociālās un ekonomiskās nevienlīdzības samazināšana, augšupēja konverģence, ražīguma pieauguma nodrošināšana un konkurētspējas saglabāšana atbilstīgi stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem, kuros iekļauti ne tikai ar IKP saistītie mērķi (7), labvēlīgi apstākļi uzņēmumiem un investīcijām, kvalitatīvas darbvietas un pienācīgs atalgojums, kā arī nabadzības un sociālās atstumtības apkarošana, stabilas un uz ilgtspēju orientētas publiskās finanses, stabils finanšu sektors, kā arī līdz 2030. gadam izvirzīto ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) un Parīzes klimata nolīguma mērķu sasniegšana. EESK norāda arī uz savu pašiniciatīvas atzinumu “Ceļā uz stabilāku un ilgtspējīgāku Eiropas ekonomiku”. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Monetārās politikas un finanšu pīlārs – ekonomiskās attīstības pamats

| 3.1. | EESK uzsver, ka krīzes situācijās svarīga nozīme ir ECB stabilizējošajai lomai. Piemēram, pietika vien ar ECB priekšsēdētāja paziņojumu par to, ka vajadzības gadījumā tiks iegādātas valstu obligācijas (tiešu monetāru darījumu programma), lai tirgos stabilizētu situāciju. Kvantitatīvās veicināšanas programma, ko 2015. gadā ieviesa, lai sasniegtu ar inflāciju saistīto mērķi, ļāva vēl vairāk samazināt procentu likmes, tādējādi atvieglojot piekļuvi likvīdiem līdzekļiem. Tas, ka bankas pašlaik deponē līdzekļus Eiropas Centrālajā bankā pat tad, ja par tiem saņem negatīvas procentu likmes, liecina par nepieciešamību stiprināt EMS ekonomikas pīlāru. EESK arī ierosina nostiprināt ECB kā pēdējās instances aizdevēja lomu. Jāsaglabā ECB neatkarība. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | ECB veiktajā pētījumā teikts, ka EMS finanšu sektors savu finansēšanas funkciju attiecībā uz MVU pilda apmierinoši (8). Pašlaik galvenās MVU problēmas ir kvalificēta darbaspēka un pieredzējuša vadošā personāla nepieejamība, kā arī grūtības atrast klientus, savukārt finansējuma pieejamības trūkums tiek uzskatīts par mazu problēmu. Uzņēmumus atsevišķās dalībvalstīs tas skar vairāk, taču arī tur vērojama situācijas uzlabošanās. Pētījumā ir aplūkoti 11 020 uzņēmumi no eurozonas; no tiem 91 % uzņēmumu nodarbina mazāk nekā 250 darbinieku. EESK uzsver, ka liela nozīme ir arī stabilam finansējuma pamatam, ko nodrošina lieliem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESK mudina ES iestādes apņēmīgi turpināt banku savienības un kapitāla tirgu savienības izveides pabeigšanu un tādējādi likt pamatus pilnīgai finanšu krīzes pārvarēšanai un tādas noturīgas EMS izveidošanai, kurai var atkal pilnībā uzticēties. Šajā sakarā ir jāpanāk līdzsvars starp riska dalīšanu un riska mazināšanu, lai krīzes gadījumā pēc iespējas mazāk apgrūtinātu publiskos budžetus – gan valstu, gan Kopienas līmenī. Finanšu regulējumam jābūt efektīvam, nevis sarežģītam. Ir jāņem vērā arī regulējuma sociālā ietekme, un augsta prioritāte jāpiešķir patērētāju aizsardzībai. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Finansējums, ko sniedz banku aizdevumi, salīdzinājumā ar pašu kapitāla finansējumu Eiropas Savienībā ir daudz lielāks nekā ASV gadījumā. EESK atbalsta finansējuma avotu dažādošanu un līdz ar to arī lielāku riska dalīšanu, un tas nozīmē, ka Eiropas Savienībā jāpalielina pašu kapitāla finansējums. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.4. | EESK atzīst progresu, kas panākts banku savienības ietvaros, un uzsver Komisijas pozitīvo lomu. Tomēr, neraugoties uz apgalvojumiem par pretējo, dalībvalstis joprojām nav pieņēmušas kopīgu lēmumu par Eiropas Stabilizācijas mehānisma (ESM) kā atbalsta mehānisma izmantošanu vienotā noregulējuma mehānisma (VNM) vajadzībām. Turklāt dalībvalstis ir atkārtoti noraidījušas turpmākus pasākumus, kuru mērķis ir īstenot Eiropas noguldījumu apdrošināšanas sistēmu (ENAS), kas ir steidzami nepieciešama. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | EESK uzskata, ka konkrēts ENAS īstenošanas grafiks ir vajadzīgs kā vēl nekad agrāk (9). Saistībā ar to, ka ESM tiek izmantots kā atbalsta mehānisms VNM vajadzībām, EESK iesaka atbalstīt VNM, sociāli ilgtspējīgā veidā samazināt ienākumus nenesošus aizdevumus un ieviest stingras minimuma prasības pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām (MREL) (10). Turklāt banku savienībā konsekventi jāturpina īstenot pasākumus pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju (11). Būtu jāatsāk debates par banku strukturālo reformu, lai riskus samazinātu līdz pieņemamam līmenim. EESK uzskata, ka lielāka uzmanība jāpievērš arī nepieciešamībai regulēt paralēlo banku sistēmu. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | EESK atkārtoti norāda uz savu iepriekšējo aicinājumu uzlabot un konsolidēt banku savienības pīlārus un vienlaikus īstenot ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM) un Parīzes klimata nolīgumu. Attiecībā uz kapitāla prasībām ir nepieciešams nodrošināt labvēlīgāku attieksmi pret videi draudzīgiem ieguldījumiem un dažādiem nesarežģītiem, integrējošiem ilgtermiņa aizdevumiem, jo īpaši saistībā ar energoefektivitāti, atjaunojamo energoresursu enerģiju utt. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.5. | Kapitāla tirgu savienības izveides pabeigšana palīdz absorbēt satricinājumus un veicināt uzņēmumu investīcijas, tādējādi palielinot konkurētspēju (12). Atšķirībā no banku savienības, kuras pamatā ir skaidri definēti pīlāri, kapitāla tirgu savienība aptver plašu klāstu dažādu iniciatīvu, piemēram, Finanšu instrumentu tirgu direktīvu (FITD), Maksājumu pakalpojumu direktīvu un Viseiropas privāto pensiju produktu (PEPP). Ir grūti sniegt galīgu kopējo vērtējumu, tomēr EESK iesaka pieturēties pie šādiem veidošanas principiem: pirmkārt, jākoncentrējas uz galvenajiem projektiem. Prioritāte jāpiešķir uzraudzības uzlabošanai. Komisijai būtu arī jāatsāk debates par ES kredītreitingu aģentūras izveidi. EESK ar nepacietību gaida Komisijas priekšlikumu attiecībā uz “drošu aktīvu”. Otrkārt, būtu jāpieliek pūles, lai saskaņotu maksātnespējas noteikumus un uzņēmumu nodokļus. Tāpēc EESK atzinīgi vērtē pasākumus, kas veikti virzībā uz kopējo uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi, taču vienlaikus jāveic atbilstīgi pasākumi cīņai pret negodīgu konkurenci nodokļu jomā. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EESK atzinīgi vērtē iniciatīvu, ar ko paredz stiprināt euro nozīmi starptautiskā mērogā, jo pašlaik euro ir otra svarīgākā valūta aiz ASV dolāra. Tāpēc Eiropas Komisija iesaka pabeigt EMS, kā arī banku savienības un kapitāla tirgu savienības izveidi, kā arī ierosina veikt papildu iniciatīvas finanšu nozarē un iesaka plašāk izmantot euro valūtu enerģētikas, izejvielu un transporta nozarē, un uzskata, ka Eiropas Savienībai būtu jāpauž vienota nostāja attiecībā uz stratēģiskiem un tautsaimnieciskiem jautājumiem. Tomēr EESK uzskata, ka šie pasākumi nav pietiekami tālejoši. Arī sociālā kohēzija, augšupēja ekonomikas konverģence un spēks, kā arī konkurētspējas un inovācijas veicināšana nodrošina nepieciešamo pamatu labai attīstībai un līdz ar to lielākai euro nozīmei starptautiskā mērogā. EESK atsaucas uz savu atzinumu “Ceļā uz spēcīgāku euro starptautisko nozīmi”. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Ekonomikas pīlārs – labklājības un sociālā progresa pamats

| 4.1. | ECB monetārā politika attiecas vienādi uz visām eurozonas valstīm, taču starp valstīm var nostiprināties tirdzniecības nelīdzsvarotība, valstīs var būt atšķirīga konjunktūra, un tās var būt dažādā mērā izturīgas pret satricinājumiem. Tajā pašā laikā eurozonas valstīm nav pieejami citu valstu monetārās un valūtas maiņas kursa politikas instrumenti. Tādēļ ir jāstiprina ekonomikas pīlārs, lai veicinātu ieguldījumus ilgtspējīgā izaugsmē, patēriņa pieprasījumā, kā arī ražīguma un konkurētspējas uzlabošanā. Tam nepieciešams līdzsvars starp piedāvājuma un pieprasījuma puses pasākumiem. 2019. gadam un turpmākajiem gadiem Komisija prognozē pozitīvu izaugsmi, ko rada privātā patēriņa pieprasījums un investīcijas (13). EESK iesaka pastiprināt šos stimulus. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Eiropas pusgadam ir svarīga loma makroekonomikas konverģences nodrošināšanā. EESK atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir paredzējusi vairāk izmantot sociālo rezultātu pārskatu, kas iekļauts Eiropas sociālo tiesību pīlārā. Sociālais nodrošinājums palielina uzticēšanos finansiāli drošai nākotnei un pozitīvi ietekmē kopējo pieprasījumu. EESK mudina izmantot Eiropas pusgadu arī tam, lai ierosinātu izmantot izturētspējas papildkritērijus ar mērķi novērst sociālo nevienlīdzību un risināt klimata pārmaiņu problēmu. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Pietiekamas pirktspējas pamatā ir labi apmaksāts darbs. Tomēr to kavē tas, ka reālās algas vidēji pieaug lēnāk nekā ražīgums (14). Tāpēc EESK iesaka stiprināt sociālo partneru koplīgumu sistēmas un autonomiju. Lai nodrošinātu godīgu konkurenci, ir jānodrošina spēkā esošo obligāto standartu piemērošana visiem darbiniekiem. Turklāt būtu jāizpēta iespēja apzināt ES līmenī pieejamos instrumentus un satvaru, kas dod iespēju atbalstīt un konsultēt dalībvalstis to centienos izstrādāt minimālo ienākumu sistēmas. Plānotās Eiropas Darba iestādes ātra izveide ir svarīgs solis cīņā pret negodīgu konkurenci. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Investīcijas sociālo mājokļu, izglītības, pētniecības, digitalizācijas, klimata aizsardzības, ilgtspējīgas mobilitātes un atjaunojamās enerģijas jomā ir ne tikai ekonomikas dzinējspēks un svarīgs ekonomikas politikas instruments, bet arī ražošanas jaudas garants labklājības un konkurētspējas nodrošināšanai nākotnē (15). Lai gan Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (ESIF) ir solis pareizajā virzienā, joprojām ir daudz darāmā. Piemēram, publiskās neto investīcijas, kas izteiktas procentos no eurozonas IKP, saglabājas nulles līmenī. Svarīgs solis ir fiskālās politikas pārvaldības uzlabošana. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Tas ir iespējams, negrozot primāros tiesību aktus. Tiesa, ka LESD definē cenu stabilitāti kā galveno ES ekonomikas politikas mērķi. Tomēr šis mērķis jāsasniedz, pamatojoties uz līdzsvarotu ekonomikas izaugsmi, konkurētspējīgu sociālo tirgus ekonomiku, kuras mērķis ir panākt pilnīgu nodarbinātību un sociālo attīstību, kā arī balstoties uz augstu vides aizsardzības līmeni un vides kvalitātes uzlabošanu. No tā izrietošā ekonomikas politikas pieeja ļauj ņemt vērā gan piedāvājuma, gan arī pieprasījuma puses elementus tā, lai stabilitātes pakts būtu arī izaugsmes pakts. Tomēr, lai nodrošinātu saistību nepārņemšanas klauzulas piemērošanu starp dalībvalstīm, regulējums tika vēlreiz papildināts ar fiskālo paktu un tā dēvēto divu tiesību aktu kopumu un sešu tiesību aktu kopumu. Tāpēc EESK iesaka piemērot “zelta likumu” attiecībā uz publiskajām investīcijām tādos veidos, kas vidējā termiņā neapdraud finanšu un fiskālo stabilitāti (16). Tas palīdzētu nodrošināt, ka publiskās investīcijas turpmāk saglabājas vajadzīgajā līmenī, proti, atbilstīgi noteikumiem par deficītu. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EMS izveides pabeigšanai ir vajadzīga kopīga eurozonas fiskālā kapacitāte. EESK atbalsta ideju par kopēju eurozonas budžetu, ko finansē no kopēja parāda. Turklāt būtu jāatsāk debates par Eiropas ekonomikas un finanšu ministru (17), kas atskaitītos arī Eiropas Parlamentam. EESK uzsver, ka izdevumiem jābūt saistītiem ar ekonomiskās un sociālās struktūras nostiprināšanu. Šajā sakarā ir vajadzīga strukturālo reformu definīcija. Jāprecizē saikne starp daudzgadu finanšu shēmas (DFS) (18) ietvaros 2021.–2027. gadam paredzētiem pasākumiem un strukturālajiem un investīciju fondiem. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.6.1. | Komisija ierosina daudzgadu finanšu shēmā (2021–2027) iekļaut Eiropas Investīciju stabilizācijas funkciju, ko izmantotu konkrēto valstu satricinājumu gadījumā. Tomēr ierosinātais budžets 30 miljardu EUR apmērā nemaz nav pietiekams, lai panāktu stabilizējošu ietekmi. EESK arī pauž nožēlu par to, ka Eurosamita laikā 2018. gada decembrī netika risināts jautājums par stabilizācijas komponentu šādā veidolā. Tomēr tika paziņots, ka panākta vienošanās par budžeta instrumenta raksturlielumiem attiecībā uz konverģenci un konkurētspēju (19). Tāpēc Komisija aicināja to darīt pirms Eurosamita, kas notika 2019. gada jūnijā, un pauda savu gatavību iesniegt jaunu tiesību akta priekšlikumu (20). EESK tajā saskata iespējamu euro iekļaušanu budžetā un izanalizēs šāda ierosinātā instrumenta ekonomisko un sociālo ietekmi. |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.2. | Kā vēl viena no EMS fiskālajām spējām ir minēta bezdarba [pār]apdrošināšana kā atsauce, kuras finansējumu varētu pastāvīgi nodrošināt saskaņā ar kritērijiem, kas vēl jānosaka. Ekonomikas satricinājuma gadījumā tas ļautu mazināt krīzes negatīvo ietekmi. Turklāt ir jānostiprina valstu automātiskie stabilizatori, piemēram, valstu bezdarba apdrošināšanas shēmas. EESK uzskata, ka tālāk būtu jāanalizē ideja par to, kā noteikt atbilstošus kritērijus valstu bezdarba apdrošināšanas shēmām. Tas varētu reāli uzlabot dzīves un darba apstākļus un arī stiprinātu valstu automātiskos stabilizatorus. |
| --- | --- |

4.6.2.

| 4.6.3. | Ir arī plānots grozīt ESM līgumu, un arī Komisija ir aicinājusi valstu un valdību vadītājus to darīt. Papildus kopīgajam fiskālajam atbalstam, kas paredzēts vienotajam noregulējuma fondam, šajā sakarā būtu jāiekļauj arī korekcijas attiecībā uz finansiālo palīdzību, ko sniedz piesardzības pasākumu veidā, kā arī jānodrošina atbilstīgs nosacījumu izpildes līmenis. Ir paredzēta arī jauna kārtība sadarbībai starp ESM un Komisiju (21). EESK brīdina no pastiprinātas ex ante nosacījumu izvirzīšanas attiecībā uz finansiālo palīdzību piesardzības pasākumu veidā, jo tas mazinātu šā instrumenta stabilizējošo raksturu. |
| --- | --- |

4.6.3.

| 4.7. | Arī nodokļu politiku nedrīkst ignorēt, kad runa ir par EMS izveides pabeigšanu. Nodokļu nemaksāšanas dēļ Eiropas Savienībā katru gadu varētu tikt zaudēti 825 miljardi EUR (22). Piemēram, tiek lēsts, ka, pirms tika ieviesti visaptveroši nodokļu apiešanas novēršanas pasākumi, starptautisko uzņēmumu nodokļu bāzes samazināšana un peļņas novirzīšana (BEPS) Eiropas Savienībā sasniedza 50–70 miljardus EUR jeb 0,3 % no ES IKP (23). Tomēr izvairīšanās no nodokļu maksāšanas joprojām ir nopietna problēma, un tā ir jārisina. Tajā pašā laikā darbaspēka nodokļi un sociālie maksājumi par darbaspēku Eiropā ir augstākie pasaulē. Cīņa pret nodokļu agresīvu plānošanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, kā arī pasākumi, kas ļautu likvidēt valdību un nodokļu iestāžu īpašus risinājumus (24), kuriem varētu piedēvēt nodokļu oāžu iezīmes, ļautu novērst nodokļu zaudējumus un nodrošināt plašāku pamatu publiskajām investīcijām, kas ļautu attīstīt sociālo infrastruktūru un mazināt klimata pārmaiņas, kā arī panākt ilgtspējīgu reālās ekonomikas un finanšu sektora stabilitāti. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.7.1. | EESK ar lielu interesi norāda uz to, ka Komisija ir paziņojusi par LES 48. panta 7. punktā minētās pārejas klauzulas izmantošanu nodokļu politikā un citās jomās. Tas ļautu īstenot reformu pārejai uz balsojumu ar kvalificētu vairākumu. Turklāt konsekventi jāīsteno iniciatīvas, kuru mērķis ir samazināt krāpšanu nodokļu jomā un novērst negodīgu konkurenci uzņēmumu nodokļu jomā. Šajā sakarā EESK vērš uzmanību uz savu atzinumu par apdraudējumiem un šķēršļiem vienotajā tirgū (25). EESK atzinīgi vērtē priekšlikumu, ka DFS ietvaros daži nodokļi būtu jānovirza tieši uz ES budžetu, lai palielinātu pašu resursus. |
| --- | --- |

4.7.1.

5.   Sociālais pīlārs – sociālā un sabiedrības progresa pamats

| 5.1. | EMS sociālo pamatu stiprina arī monetārās un fiskālās politikas, kā arī ekonomikas politikas pīlāra veidošana ilgtspējīgā veidā. Iepriekš tekstā ir minēti vairāki pamatelementi, kas ļautu stiprināt arī sociālo pīlāru. Piemēram, sociālo rezultātu pārskata iekļaušana Eiropas pusgadā nozīmētu, ka vēl vairāk būtu jāstiprina tādi kritēriji kā augšupēja konverģence attiecībā uz minimālajiem ienākumiem vai algām un [jauniešu] bezdarba samazināšana. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | EESK uzskata, ka, saskaņā ar kopējo Eiropas satvaru dalībvalstīs uzlabojot un īstenojot obligātus sociālos standartus, kas nodrošina augstu aizsardzības līmeni, var būtiski veicināt augšupēju sociālo konverģenci. EESK norāda, ka šāda augšupēja sociālā konverģence, kas vērsta uz dzīves un darba apstākļu uzlabošanu, būtu jābalsta uz ilgtspējīgu izaugsmi, kvalitatīvām darbvietām un konkurētspējīgu uzņēmējdarbības vidi, un to varētu uzlabot, rodot taisnīgu līdzsvaru starp stabilu ekonomisko pamatu un spēcīgu sociālo dimensiju. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Ir jārod līdzsvars starp sociālajiem un finanšu jautājumiem. Piemēram, debates par Eiropas ekonomikas un finanšu ministru būtu jāpapildina ar debatēm par darba un sociālo lietu komisāru, kura rīcībā būtu visaptveroši resursi un kas atbildētu arī par Eiropas sociālo tiesību pīlāra uzraudzību. |
| --- | --- |

5.3.

6.   Politiskais pīlārs – demokrātijas, solidaritātes un vienotības pamats

| 6.1. | Pieaugošā ekonomiskā nevienlīdzība, labklājības zaudēšana un pesimistiskas turpmākās izredzes var lielā mērā ietekmēt to, kā pilsoniskā sabiedrība vērtē Eiropas Savienību. Tāpēc EESK uzskata, ka pārējo trīs pīlāru stiprināšana atbilstīgi iepriekš minētajiem priekšlikumiem ir svarīgs un nepieciešams nosacījums arī politiskā pīlāra stabilizācijai. Tas ir būtiski, lai palielinātu iedzīvotāju uzticēšanos Eiropas Savienībai. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Diemžēl Eiropas Parlaments un sociālie partneri nav pietiekami iesaistīti nedz Eiropas pusgadā, nedz pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūrā, nedz arī ar ESM saistītos pasākumos. Arī tas ir centrbēdzes spēku katalizators, jo novērtējums, piemēram, par to, vai valsts ir pārkāpusi deficīta kritērijus un kādas strukturālās reformas jāīsteno, ietekmē pārdales un sociālo politiku. EESK stingri atbalsta nostāju, ka Eiropas Parlaments, kā arī valstu parlamenti, sociālie partneri un citas pilsoniskās sabiedrības organizācijas pilnībā jāiesaista svarīgāko ekonomikas un sociālās politikas lēmumu pieņemšanā. Tas ir vienīgais veids, kā nodrošināt, ka līdztekus valstu interesēm tiek ņemtas vērā dažādu politisko partiju un pilsoniskās sabiedrības viedokļi. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Pašlaik tikai 19 no 28 ES dalībvalstīm ir eurozonas dalībnieces. Tomēr, lai pabeigtu monetārās savienības izveidi, ir nepieciešams iekļaut arī tās valstis, kas vēl nav pievienojušās eurozonai. Tam jānotiek pēc iespējas ātrāk, un pašām dalībvalstīm turklāt ir jārīkojas izlēmīgi. Arī lielākā daļa pilsoņu no ES dalībvalstīm, kas neietilpst eurozonā, uzskata, ka vienotajai valūtai ir pozitīva ietekme uz ekonomiku (26). |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | EESK atgādina, ka, ņemot vērā arī ģeopolitisko kontekstu, svarīga nozīme ir kopīgai ES dalībvalstu rīcībai un vienotai nostājai. Solidaritāte, spēja rast kompromisu un kopīgi centieni ir pamats labklājībai un mieram Eiropas Savienībā, kā arī tās nozīmīgumam un konkurētspējai starptautiskā mērogā. Tas jo īpaši attiecas uz ekonomikas un sociālās politikas veidošanu. Tāpēc EESK aicina Padomi un Komisiju izstrādāt vērienīgu ceļvedi ekonomiskās un monetārās savienības padziļināšanai. Tas rada drošību un uzticēšanos un veido pamatu pozitīvai nākotnei ES ekonomikā un sociālajā jomā. |
| --- | --- |

6.4.

Briselē, 2019. gada 17. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētājs

Luca JAHIER

---

(1)  https://ec.europa.eu/info/publications/deepening-emu-taking-stock-four-years-after-five-presidents-report_en

1

(2)  https://ec.europa.eu/info/publications/european-economic-forecast-spring-2019_en

2

(3)  ESPAS, Global Trends to 2030, Challenges and Choices for Europe (Globālās tendences līdz 2030. gadam: Eiropas problēmas un iespējas), 2019. gada aprīlis, https://espas.secure.europarl.europa.eu/orbis/node/1362

3

ESPAS

Global Trends to 2030, Challenges and Choices for Europe

(4)  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/file_import/european-semester_thematic-factsheet_addressing-inequalities_lv.pdf

4

(5)  Eiropas Arodbiedrību konfederācija, Benchmarking Working Europe (Salīdzinošais novērtējums par nodarbinātības situāciju Eiropā), 2019. gads.

5

(6)  Eiropas Centrālā banka, The Household Finance and Consumption Survey: results from the second wave, Nr. 18 / 2016. gada decembris.

6

(7)  EESK atzinums: OV C 177, 18.5.2016., 35. lpp.

7

(8)  Eiropas Centrālā banka, Aptauja par eurozonas uzņēmumu piekļuvi finansējumam (2018. gada aprīlis – septembris), 2018. gada novembris.

8

(9)  EESK atzinums: OV C 237, 6.7.2018., 46. lpp.

9

(10)  Eiropas Stabilizācijas mehānisma reformas darbības nosacījumi, 4.12.2018.

10

(11)  Vadītājiem adresēts Eurogrupas ziņojums par EMS padziļināšanu, 4.12.2018.

11

(12)  Kapitāla tirgu savienība.Komisijas ieguldījums Eiropadomes sanāksmē par kapitāla tirgu savienību (2019. gada 21.–22. marts).

12

(13)  https://ec.europa.eu/info/publications/european-economic-forecast-spring-2019_en

13

(14)  Eiropas Komisija, 2019. gada izaugsmes pētījums.

14

(15)  IMF direct, 2014. gads; ESAO, Economic Outlook (Tautsaimniecības perspektīvas), 2016. gada jūnijs.

15

IMF direct

(16)  Truger, Achim (2018): Fiskalpolitik in der EWU. Reform des Stabilitäts-und Wachstumspakts nicht vergessen! [Fiskālā politika EMS. Neaizmirst Stabilitātes un izaugsmes paktu!] WISO direkt, Frīdriha Eberta fonds, Bonna.

16

Truger, Achim

Fiskalpolitik in der EWU

(17)  COM(2017) 823 final.

17

(18)  COM(2018) 321 final.

18

(19)  Eurosamita paziņojums, 14.12.2018.

19

(20)  https://ec.europa.eu/info/publications/deepening-emu-taking-stock-four-years-after-five-presidents-report_en

20

(21)  Eiropas Stabilizācijas mehānisma reformas darbības nosacījumi, 4.12.2018.

21

(22)  Eiropas Parlamenta sociālistu un demokrātu grupas ziņojums, ko sagatavojis Richard Murphy http://www.taxresearch.org.uk/Documents/EUTaxGapJan19.pdf

22

Richard Murphy

(23)  EESK atzinums ECO/491 – Nodokļi un kvalificēta vairākuma balsošana, vēl nav publicēts.

23

(24)  Komisijas lēmums SA.38375 (Lxb/Fiat Finance), SA.38374 (NL/Starbucks), SA 38373 (IRL/Apple), SA 38944 (Lxb/Amazon).

24

(25)  OV C 125, 21.4.2017., 8. lpp. (3.6. punkts “Nodokļu politika”).

25

(26)  https://agenceurope.eu/en/bulletin/article/12271/23

26

---

| 18.10.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 353/39 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 353/39

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Eiropas pusgads un kohēzijas politika: virzība uz jaunu Eiropas stratēģiju laika posmam pēc 2020. gada”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2019/C 353/07)

Ziņotājs: Etele BARÁTH

Līdzziņotājs: Petr ZAHRADNÍK

| Juridiskais pamats | Reglamenta 32. panta 2. punkts |
| --- | --- |
| Pilnsapulces lēmums | 20.2.2019. |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 2.7.2019. |
| Pieņemts plenārsesijā | 17.7.2019. |
| Plenārsesija Nr. | 545 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 154/1/5 |

Juridiskais pamats

Reglamenta 32. panta 2. punkts

Pilnsapulces lēmums

20.2.2019.

Atbildīgā specializētā nodaļa

Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

2.7.2019.

Pieņemts plenārsesijā

17.7.2019.

Plenārsesija Nr.

545

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

154/1/5

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Nākamais jaunais politiskais un finanšu periods Eiropas Savienībā sniedz iespēju vairot apņēmību, uzlabot rezultātus un maksimāli izmantot jaunās iespējas. Ir nepieciešama no jauna iedzīvināta, vērienīgāka un dinamiskāka stratēģija ilgtspējīgai, konkurētspējīgai, aizsargājošai un taisnīgai Eiropai 2030. gadā. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.1.1. | Krīzes ietekmē viena no lielākajām gūtajām mācībām, kā arī sasniegumiem jaunākajā ES ekonomikas politikas pārvaldībā bija Eiropas pusgada ieviešana un praktiska īstenošana. Šis jaunais ekonomikas politikas saskaņošanas veids ietver padziļinātu uzraudzību un analīzi, praktiski saskaņotu pārvaldību un virkni ierobežojumu un sankciju (1), kas ir cieši saistīti ar dalībvalstu ekonomikas rādītājiem. Pusgadā gūtajiem rezultātiem ir jābūt redzamākiem – disciplīnai ir jābūt stingrākai, atbildībai – lielākai un ir skaidrāk jāpievēršas galvenajiem stratēģiskajiem jautājumiem. Tāds tas varētu kalpot kā ticama platforma jaunajām kohēzijas politikas intervencēm. |
| --- | --- |

1.1.1.

| 1.2. | Pusgada process papildina kohēzijas politikas instrumentu sistēmu, kas darbojas jau desmitiem gadu. Saiknei starp Eiropas pusgadu un ES kohēzijas politiku (un, iespējams, vairumu no daudzgadu finanšu shēmas programmām) ir milzīgs potenciāls, kas jāizmanto, lai uzlabotu ES ekonomikas politikas koordināciju un pārvaldību. Tā ir pazīme, kas liecina par labāku pārvaldību un uz darbības rezultātiem balstītu pieeju. Šim jautājumam ir racionāls un tehnokrātisks, kā arī politisks aspekts (ņemot vērā Eiropas Parlamenta vēlēšanas, kompetences valstu un ES līmenī, augšupējas un lejupējas pieejas pārvaldību un līdzsvaru starp tām). Tas ir vērsts uz koordinēšanu, tāpēc apvieno stratēģisko ekonomikas, sociālo un vides mērķu īstenošanu, politiskās prioritātes, kā arī īstermiņa un ilgtermiņa uzdevumu savstarpējo mijiedarbi. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Ņemot vērā šādas prakses nemitīgo paplašināšanos un pašpārvaldes filozofiju, pusgads patiesībā ir vienīgā funkcionējošā struktūra ar vairāku mērķu mehānismu, ar ko, izmantojot konkrētām valstīm adresētos ieteikumus (KVAI), var noteikt mijiedarbi starp ļoti dažādām procedūrām, kā arī novērtēt aptuveni trīsdesmit divu Eiropas politikas virzienu piemērošanu. EESK tic pusgada procesam un ierosina paredzēt iespēju vēl līdzsvarotāk īstenot stimulu un diferencētu, labi pamatotu un rūpīgi apsvērtu sankciju (2) instrumentus, saskaņojot ekonomikas, sociālo un vides mērķu īstenošanu un, ja iespējams, novērtējot īstermiņa progresu ilgtermiņa mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESK ar nožēlu atzīst, ka par spīti rūpīgi noteiktai vairākposmu procedūrai (gada izaugsmes pētījumi (GIP), KVAI, valstu reformu programmas, partnerības nolīgums) nolīgumu izpildes līmenis ir ļoti atšķirīgs un ir atkarīgs no katras valsts makroekonomiskās attīstības. Būtībā daudzgadu politikas virzienu īstenošanas līmenis ir zems (starp 40 % un 50 %). Novērojams, ka sociālās politikas mērķi ir vieni no retāk sasniegtajiem, tostarp atalgojuma un algu noteikšana, veselības aprūpe un ilgtermiņa aprūpe, izglītība, apmācība, mūžizglītība un kvalitatīva nodarbinātība (īpaši attiecībā uz jauniešiem). |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK norāda, ka par svarīgāko ekonomikas politikas saskaņošanas elementu ir jāizvirza stabils pusgada process, kurā neaizmirst par sākotnējiem mērķiem, bet nodrošina iespēju pabeigt stabilitātes un konverģences programmas, un kurš, iespējams, var kļūt par mērķtiecīgas investīciju procedūras galveno saskaņošanas elementu, paātrinot reformu īstenošanu, novērtējot līdzsvaru starp ekonomikas rādītājiem un kohēzijas politiku, kā arī īstenojot mērķus sociālajā jomā. Galvenās problēmas ir Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošana, ilgtspējīga nodarbinātība, obligātu sociālo standartu ieviešana dalībvalstīs, pamatojoties uz kopīgu Eiropas satvaru, kas izveidots ar Eiropas pusgadu, kā arī vērienīgāki klimata mērķi un labāka bioloģiskās daudzveidības aizsardzība. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESK uzskata – lai Eiropa varētu panākt ilgtspējīgu izaugsmi, kas būtu sociāli un ekoloģiski dzīvotspējīga, tai ir padziļināti jāizpēta un efektīvi jāizmanto vietējie resursi. Jaunajai Eiropas stratēģijai 2030. gadam ir jāveido ticams tilts starp vietējiem, reģionāliem un valsts mērķiem un mērķi par labāk savienotu Eiropu. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESK uzskata, ka Eiropas fondu (Kohēzijas fonds, Invest EU utt.) labāka saskaņošana varētu palīdzēt vairāk piesaistīt privāto līdzdalību un investīcijas. Lai uzlabotu produktivitāti un palielinātu privātās investīcijas, ir jāuzlabo investīciju vide, protams, ņemot vērā nodokļu režīmu attiecīgajās dalībvalstīs. Labākajā gadījumā labāka investīciju vide varētu nodrošināt Eiropas pārvaldības un dažādu atbildības veidu saiknes veidošanos augstākā līmenī. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESK ierosina atjaunotajā Eiropas pārvaldības sistēmā, kas ir balstīta uz ES stratēģiju 2030. gadam, vairāk koncentrēties uz rezultātiem un noteikt mazāk prioritāšu, atvieglojot piekļuvi administratīvajām procedūrām un vairāk paļaujoties uz savu izpratni par pilsonisko sabiedrību un sadarbību ar to. Līdztekus tam ir jāizstrādā uzraudzības un novērtējuma sistēma. Uzlabojot daudzlīmeņu valsts pārvaldi un brīvāk ļaujoties līdzdalībai, ir būtisks veids, kā var stiprināt Eiropas pārvaldību. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESK ir jāatrod no jauna noteikta vieta Eiropas politikas un stratēģijas izstrādē un īstenošanā, ieņemot jaunu un spēcīgāku vietu Eiropas pārvaldībā, lai tādējādi varētu nodrošināt īpašu starpniecības uzdevumu starp pilsoniskās sabiedrības izpratni par realitāti un nākotnes nodomiem. EESK tiecas uzlabot izpratni, stiprinot regulāru un strukturētu dialogu ar sociālajiem partneriem un pilsonisko sabiedrību. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESK ir labāk jāapgūst un vairāk jālieto jaunās informācijas sistēmas, tostarp digitalizēti un sociālie tīkli, kas ir saistīti ar pilsonisko sabiedrību. EESK var sasniegt šo mērķi, iesaistoties pusgada procesā un iemācoties prasmīgi apstrādāt saņemto informāciju. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESK norāda, ka pašreiz viens no būtiskākajiem pašreizējiem šķēršļiem, kas kavē Eiropas attīstību, ir zemais faktiskas un pastāvīgas saziņas līmenis starp ekonomiskajiem un sociālajiem partneriem un Eiropas pārvaldību. Arī šajā saistībā ir jāizprot EESK attiecību sistēma. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EESK uzskata, ka, pastāvīgi novērtējot sarežģītos mērķus, izmantojot visaptverošus partnerības nolīgumus, veidojot dziļu pilsonisko atbalstu un novērtējot Eiropas Savienības vispārējo vidi, tiks gūts apliecinājums tam, ka pusgadā var koncentrēties uz krīžu riska samazināšanu nākotnē un ilgtspējīgas, jēgpilnas un reaģēt spējīgas ekonomiskās un sociālās vides izveidošanu. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Vispārīgas un īpašas piezīmes

2.1.   
  Eiropa ir sasniegusi pagrieziena punktu

| 2.1.1. | Eiropa ir sasniegusi jaunu pagrieziena punktu. Kopš dziļās ekonomikas krīzes ir pagājuši desmit gadi, un par spīti stabilajai Eiropas atlabšanai mūs apņem politiski un sociāli satricinājumi, turklāt rodas jauna globāla nenoteiktība. Krīzes ietekmē viena no lielākajām gūtajām mācībām, kā arī sasniegumiem jaunākajā ES ekonomikas politikas pārvaldībā bija Eiropas pusgada ieviešana un praktiska īstenošana. Šis jaunais ekonomikas politikas saskaņošanas veids ietver padziļinātu uzraudzību un analīzi, praktiski saskaņotu pārvaldību un virkni ierobežojumu un sankciju, kas ir cieši saistīti ar dalībvalstu ekonomikas rādītājiem. Pusgadā gūtajiem rezultātiem ir jābūt redzamākiem – disciplīnai ir jābūt stingrākai, atbildībai – lielākai un ir skaidrāk jāpievēršas galvenajiem stratēģiskajiem jautājumiem. Tāds tas varētu kalpot kā ticama platforma jaunajām kohēzijas politikas intervencēm. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Šajā posmā, kad sākas jauns Eiropas pārvaldības piecu gadu politiskais cikls un jauns saskaņotas Eiropas attīstības septiņu gadu finanšu cikls, turklāt strauji tuvojas stratēģijas “Eiropa 2020” gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei noslēgums, ES vajadzēs pārdomāt pārvaldības sistēmas: tām jābūt balstītām uz jaunu, visaptverošu īstenošanas stratēģiju nākamajiem desmit gadiem, kas kalpotu kā ceļa rādītājs ilgtspējīgai nākotnei. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Tiek pausts plašs atbalsts domai par to, ka viens no svarīgākajiem nosacījumiem sekmīgai jaunas “daudzlīmeņu un daudzpusējas pārvaldības” īstenošanai ir netraucēta ekonomisko un sociālo partneru iesaistīšana lēmumu pieņemšanas un īstenošanas procesā (3). |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | Mācoties no pievienotās vērtības, ko kohēzijas politikā sniedz spēcīgas partnerības princips, EESK atkārtoti uzsver, cik svarīga nozīme ir daudzlīmeņu pārvaldībai, kas palielina pilsoniskās sabiedrības organizāciju un citu ieinteresēto personu strukturālo līdzdalību līdzekļu izmantošanas plānošanā, īstenošanā, novērtēšanā un uzraudzībā; tas pats būtu attiecināms uz makroekonomikas plānošanu visās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

2.1.4.

| 2.1.5. | Šajā nolūkā EESK uzsver nepieciešamību ieviest vienotu Eiropas regulējumu, kas būtu līdzīgs partnerības nolīgumam ES struktūrfondu ietvaros, garantējot, ka sociālie partneri un pilsoniskā sabiedrība kopumā var aktīvi un jēgpilni piedalīties visos ES pusgada plānošanas un īstenošanas posmos. Tas nozīmēs valsts iestāžu lielāku atbildību, kā arī politikas pasākumu un ieteikumu efektīvāku un mērķtiecīgāku izmantošanu. |
| --- | --- |

2.1.5.

| 2.1.6. | Eiropas atdzimšanas pamatā jābūt tādam pašam nepārtrauktības spēkam, uz kādu balstās Eiropas vērtības, piemēram, brīvība, drošība, tiesiskums, likuma vara un cilvēktiesības, nodrošinot pastāvīgu atjaunotni, kas atbilst ilgtspējīgas attīstības kritērijiem. |
| --- | --- |

2.1.6.

2.2.   
  Pusgads un tā sarežģītība

| 2.2.1. | Pēdējos desmit gados Komisija ir veikusi lielu uzdevumu, un tai ir izdevies šķietami sekmīgi izveidot funkcionējošu ekonomikas pārvaldības daudzlīmeņu sistēmu: Eiropas pusgadu. Tas ietver dažādus politikas virzienus un stratēģijas, kas aptver nozaru un horizontālus jautājumus ekonomikas, sociālajā un vides jomā. Ar šo jauno procesu Eiropas Komisija tika tālāk par veco “atklātās koordinācijas metodes” sistēmu. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Pēdējos dažos gados pusgads ir stiprināts un papildināts ar būtiskiem stratēģijas “Eiropa 2020” sociālajiem un vides aspektiem, kas ir cieši saistīti ar kohēzijas politikas ieteikumiem (4). Ir novērojama spēcīga saikne starp ekonomikas pārvaldību, kohēzijas politikas īstenošanu un jaunu Eiropas attīstības koncepciju: Investīciju plāns Eiropai (5). |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Vairākos atzinumos EESK ir atbalstījusi strukturālas reformas, kas uzlabo produktivitāti, izaugsmi, nodarbinātības kvalitāti, darbvietu drošību un sociālo aizsardzību un vienlaikus veicina ieguldījumus un sekmē kolektīvās sarunas, kuru pamatā ir sociālo partneru autonomija un sociālais dialogs (6). EESK arī “uzskata, ka saikne starp strukturālo reformu atbalsta programmu un Eiropas pusgadu var būt vēl ciešāka un tiešāka nekā paredzēts regulas priekšlikumā” (7). |
| --- | --- |

2.2.3.

2.3.   
  Ilgtspējīga Eiropas nākotne

| 2.3.1. | Šā gada sākumā Komisija publicēja pārdomu dokumentu par ilgtspējīgu Eiropas nākotni, bruģējot ceļu visaptverošai īstenošanas stratēģijai laikposmam līdz 2030. gadam. Dokumentā noteikta tālākā virzība ES ilgtspējīgas attīstības redzējuma tālākai izstrādei, kā arī lielāka uzmanība pievērsta nozaru politikai pēc 2020. gada, vienlaikus gatavojoties ilgtermiņā īstenot ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM). Komiteja aicina izvirzīt vērienīgākus klimata mērķus, kas būtu integrēti Eiropas pusgadā, jo klimata pārmaiņu radītie draudi un ES panākumi virzībā uz Parīzes mērķu sasniegšanu ir tomēr pusgada vājais punkts (8). Turklāt pasaulē, ko skārušas klimata pārmaiņas, EESK ir atkārtoti sniegusi ieteikumus, kā uzlabot bioloģiskās daudzveidības un mūsu pastāvēšanai vitāli nepieciešamo resursu aizsardzību (9). |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | Pārdomu dokumentā ierosināti trīs scenāriji apspriežu rosināšanai par iespējām sasniegt ilgtspējīgas attīstības mērķus Eiropas Savienībā:






  — | visaptveroša ES ilgtspējīgas attīstības stratēģija, lai virzītu Eiropas Savienības un tās dalībvalstu darbības, |
| --- | --- | --- |

2.3.2.

—

visaptveroša ES ilgtspējīgas attīstības stratēģija, lai virzītu Eiropas Savienības un tās dalībvalstu darbības,

| — | Komisija turpina integrēt stratēģijas visās attiecīgajās ES politikas jomās, taču nenodrošina dalībvalstu rīcību, un |
| --- | --- |

—

Komisija turpina integrēt stratēģijas visās attiecīgajās ES politikas jomās, taču nenodrošina dalībvalstu rīcību, un

| — | lielākas uzmanības pievēršana ārējai darbībai, vienlaikus konsolidējot ES līmenī pašreizējos ilgtspējas mērķus. |
| --- | --- |

—

lielākas uzmanības pievēršana ārējai darbībai, vienlaikus konsolidējot ES līmenī pašreizējos ilgtspējas mērķus.

| 2.3.3. | ES budžeta un to finansēšanas shēmu (piemēram, ES strukturālo un investīciju fondu) izpildē noteicošai lomai vajadzētu būt pirmo divu scenāriju saprātīgai iekļaušanai Eiropas pusgadā, maksimāli izmantojot jaunās DFS elastīgumu un nodrošinot ciešu kohēzijas politikas saikni ar citām politikas jomām. |
| --- | --- |

2.3.3.

| 2.3.4. | Būtu jāapsver iespēja palielināt pusgada procesa, ko papildina jaunais līdzdalības modelis, efektivitāti un lietderību Eiropas Savienības attīstībā. |
| --- | --- |

2.3.4.

| 2.3.5. | Ieguldījumu var dot gan ES investīciju plāns, ja tas ir pienācīgi finansēts, gan tās kohēzijas politika, saskaņojot to ar konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem (KVAI). Tas nozīmē, ka stabilitātes un izaugsmes paktā ir jāpieļauj pienācīgs elastīgums. Kā norādīts vienā no iepriekšējiem atzinumiem, tas nozīmē arī nepārtrauktu kohēzijas politikas pienācīgu finansēšanu no ES budžeta (10). |
| --- | --- |

2.3.5.

2.4.   
  Kohēzijas politika un pusgada process

| 2.4.1. | Priekšlikumos regulām par daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (jumta regula, kā arī priekšlikumi nozaru regulai) ir ietverti daži jauni aspekti, kas varētu palīdzēt uzlabot ES ekonomikas politikas saskaņošanu un rādītājus, kā arī vairot kohēzijas politikas intervenču efektivitāti (11). Viens no svarīgākajiem aspektiem ir skaidri noteikta saikne starp kohēzijas politiku un Eiropas pusgada procesu un vairāki saistītie pasākumi (12). |
| --- | --- |

2.4.1.

| 2.4.2. | Tomēr priekšlikumi regulām joprojām paredz diezgan brīvu iespēju paredzēt pietiekami daudz telpas izgudrojumiem un radošumam, lai šo jautājumu risinātu praktiski. Šajā atzinumā varētu būt minētas dažas idejas attiecīgajai rīcībai. Vispirms kohēzijas politiku un Eiropas pusgadu varētu skatīt kā savstarpēji saistītus; tie ir savstarpēji cieši saistīti, un tiem ir milzīgs potenciāls uzlabot pašreizējo situāciju. |
| --- | --- |

2.4.2.

| 2.4.3. | Kohēzijas politikas investīcijas un intervences varētu būt galvenokārt koncentrētas uz Eiropas pusgada procesā akcentētajām jomām, jo īpaši gadījumos, kad, izmantojot statistikas platformas, piemēram, sociālo rezultātu pārskatu, ir konstatēti ieguldījumu trūkumi. Ir nepieciešams pielāgot grafikus politikas mērķu īstenošanai (parasti septiņu gadu periods kohēzijas politikai pretstatā īsākam, parasti viena vai pusotra gada periodam attiecībā uz konkrētām valstīm adresētiem ieteikumiem (KVAI)). |
| --- | --- |

2.4.3.

| 2.4.4. | Konkrētai dalībvalstij tos varētu noteikt, izmantojot galveno makroekonomisko, fiskālo un strukturālo rādītāju rezultātu pārskatu, ko katru gadu publicē novembrī, kad sākas jaunais Eiropas pusgada cikls, un īpaši īstenojot valstu reformu programmu procedūru, kas pēc tam tiek pārveidota KVAI ziņojumos. |
| --- | --- |

2.4.4.

| 2.4.5. | Tāpat jaunā priekšlikuma DFS 2021.–2027. gadam pamatā ir jābūt lielākai elastībai un tematiskajai koncentrācijai. Tāpēc kohēzijas politikas instrumentus varētu elastīgi pielāgot reālajām vajadzībām, kas noteiktas konkrētai dalībvalstij. |
| --- | --- |

2.4.5.

| 2.4.6. | Tomēr pretējie virzieni savstarpējās attiecībās var liecināt par to, ka Eiropas pusgada rādītāji var kalpot kā instruments laba snieguma veicināšanai vai ar ko nodrošināt skaidri diferencētu, samērīgu pieeju sankcijām (13) slikta snieguma gadījumā (14). Tos, kas Eiropas pusgadā gūst labus rezultātus un uztur makroekonomisko disciplīnu, kā arī atbildīgi reaģē uz KVAI, varētu iedrošināt ar zināma veida bonusu, paredzot kohēzijas politikas fondu (ERAF, ESF+ vai KF) papildu piešķīrumu, savukārt tiem, kuru rezultāti ir vāji un kuri neņem vērā KVAI ziņojumus, finansiālo bāzi varētu atbilstīgi samazināt (15). |
| --- | --- |

2.4.6.

| 2.4.7. | Turklāt jaunajā priekšlikumā daudzgadu finanšu shēmai 2021.–2027. gadam daudz tiek skatīts jautājums par sinerģiju starp vairākām DFS nodaļām un programmām. Eiropas pusgadā ir apzinātas svarīgākās reformu vajadzības, raugoties no katras dalībvalsts perspektīvas. Vienā no priekšlikumiem piedāvā pat jaunu reformu atbalsta programmu; praksē būtu īpaši svarīgi pieņemt kopīgu pārvaldības sistēmu attiecībā uz kohēzijas politikas instrumentiem un reformu atbalsta programmām (16) un to labāk būtu darīt konkrētas kohēzijas politikas darbības programmas līmenī. Tādā gadījumā varētu ieviest optimālos priekšnosacījumus sinerģijai (17). |
| --- | --- |

2.4.7.

| 2.4.7.1. | Tas pats attiecas uz programmu “InvestEU” (arī tās pamatā daļēji ir dalībvalstu kohēzijas finansējuma brīvprātīgi piešķīrumi šim centralizētajam finanšu instrumentam). |
| --- | --- |

2.4.7.1.

| 2.4.8. | Attiecībā uz DFS 2021.–2027. gadam varētu rasties stratēģisks kavēklis, jo pēc stratēģijas “Eiropa 2020” vairs nebūs turpinājuma. Rodas nopietns jautājums par to, vai pārdomu dokumentam par ilgtspējīgu Eiropas nākotni ir reāls mērķis risināt šo jautājumu. Nesen tam bija būtiska loma, nosakot nākamās kohēzijas politikas investīciju prioritātes konkrētām valstīm (valstu ziņojumi, kas publicēti 2019. gada februārī (18)) un investīciju vajadzības (pavasara prognoze 2019. gada maijā (19)). |
| --- | --- |

2.4.8.

| 2.4.8.1. | Pašlaik Eiropas pusgada procesā un citos politikas instrumentos galvenie ES stratēģijas mērķi ietver galvenos progresa novērtēšanas punktus un kalpo par pamatu jaunai stratēģijai 2030. gadam. |
| --- | --- |

2.4.8.1.

| 2.4.9. | Ja jaunā stratēģija 2030. gadam tiks izstrādāta novēloti, pārejas perioda nolūkā varētu ierosināt ieviest praksi izstrādāt vidēja (ilga) termiņa stratēģiju, kas būtu daļa no pasākumiem, uz kuriem balstās Eiropas pusgads (piemēram, šādas 2021+ stratēģijas ieskicējums būtu jāpublicē 2020. gadā, un pēc tam ik pēc diviem vai trim gadiem būtu jāpublicē atsevišķi stāvokļa ziņojumi par reālajiem rādītājiem un rezultātiem). |
| --- | --- |

2.4.9.

| 2.4.10. | Tāpēc EESK apsver iespēju īstenot jaunu stratēģisko pieeju, nodrošinot kohēzijas politiku, kura būtu cieši koncentrēta uz reālajām (uz rādītājiem balstītām un uz rezultātiem orientētām) prioritātēm, kas ir tematiski koncentrētas, līdzsvarotas un integrētas, ticamas (balstītas uz analīzi), profesionāli īstenotas un vērstas uz visu attiecīgo ieinteresēto personu līdzatbildību. |
| --- | --- |

2.4.10.

2.5.   
  Pusgada nozīme sociālās kohēzijas īstenošanā

| 2.5.1. | Sociālās kohēzijas stiprināšanai ir jānotiek vienlaikus ar Eiropas sabiedrības uzticības atjaunošanu. |
| --- | --- |

2.5.1.

| 2.5.2. | Eiropas sociālo tiesību pīlārs (ESTP) dod nozīmīgu ieguldījumu attiecībā uz abiem elementiem, tostarp sniedzot atbalstu un norādes tām dalībvalstīm, kuras īsteno reformas, lai radītu ilgtspējīgas, kvalitatīvi augstvērtīgas darbvietas ar būtisku pievienoto vērtību. |
| --- | --- |

2.5.2.

| 2.5.3. | Šajā sakarā sociālo rezultātu pārskats un tā rādītāji būtu jāizmanto kā galvenais instruments ne tikai, lai novērtētu kāda reģiona vai dalībvalsts veikumu ESTP aptvertajās jomās, bet arī lai apzinātu visus iespējamos ieguldījumu trūkumus un visefektīvākajā veidā virzītu ESF+ finansējumu. |
| --- | --- |

2.5.3.

| 2.5.4. | Statistikas atsauce būtu jāizmanto, lai noteiktu ieguldījumu trūkumus katrā dalībvalstī un virzītu ieteikumus ieguldījumu un politikas jomā tādējādi, lai tiem būtu vislielākā lietderība sociālās iekļaušanas ziņā. |
| --- | --- |

2.5.4.

| 2.5.5. | Cieša uzmanība būtu jāpievērš pienācīgas kvalitātes nodarbinātībai, dzimumu nevienlīdzībai (20), bezdarba, jo īpaši jauniešu bezdarba, apkarošanai, un tiem, kas ir visvairāk atstumti no darba tirgus, piemēram, personām ar invaliditāti un ar īpašām vajadzībām. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš arī personām ar mazām zināšanām vai bez zināšanām datošanas un digitālo tehnoloģiju jomā. |
| --- | --- |

2.5.5.

| 2.5.6. | Sociālo tiesību pīlārs būtu jāizmanto kā līdzeklis dalībvalstīm adresēto ieteikumu novērtēšanai. Pīlāra 20 principi jāizmanto kā rādītāji, ar ko novērtē, cik sekmīgi valstis savu apņemšanos īstenot sociālo pīlāru ir iestrādājušas savā ekonomikas politikā. |
| --- | --- |

2.5.6.

| 2.5.7. | Var rasties jautājums par to, kā Eiropas sociālo tiesību pīlāru var izmantot Eiropas pusgada īstenošanā, lai stiprinātu un veicinātu, nevis pārslogotu šo procesu. |
| --- | --- |

2.5.7.

| 2.5.8. | Atkal un atkal tiek sniegta apstiprinoša atbilde: ir nepieciešama labi izstrādāta stratēģija ar horizontālām, transversālām saiknēm starp iepriekš minētajiem politikas virzieniem. Šī jaunā visaptverošā Eiropas stratēģija ilgtspējīgai Eiropas nākotnei spētu nodrošināt īstenošanu, izmantojot stabilu pusgada koordinācijas mehānismu. |
| --- | --- |

2.5.8.

2.6.   
  Ir jānodrošina kārtība daudzveidībā

| 2.6.1. | KNR (21) pielikumā ir minēts visaptverošs dažādu Eiropas politikas virzienu apkopojums, kas atbilstoši septiņpadsmit IAM pierāda teju neiespējamo veidu nodrošināt to savstarpēju saskaņošanu. Turklāt Eiropas sociālo tiesību pīlārā ir izvirzīti divdesmit mērķi. Lai skaidrotu un vienkāršotu situāciju, reģionālajā attīstībā un kohēzijas politikā pēc 2020. gada stingri koncentrējas uz piecām investīciju prioritātēm:






  — | viedāka Eiropa – to panākt palīdzēs inovācija, digitalizācija, ekonomikas pārkārtošana un atbalsts maziem un vidējiem uzņēmumiem, |
| --- | --- | --- |

2.6.1.

—

viedāka Eiropa – to panākt palīdzēs inovācija, digitalizācija, ekonomikas pārkārtošana un atbalsts maziem un vidējiem uzņēmumiem,

| — | zaļāka bezoglekļa Eiropa – to veicinās Parīzes nolīguma īstenošana un investēšana enerģētikas pārkārtošanā, atjaunojamos energoresursos un cīņā pret klimata pārmaiņām, |
| --- | --- |

—

zaļāka bezoglekļa Eiropa – to veicinās Parīzes nolīguma īstenošana un investēšana enerģētikas pārkārtošanā, atjaunojamos energoresursos un cīņā pret klimata pārmaiņām,

| — | labāk savienota Eiropa ar stratēģiskiem pārvadājumiem un digitālajiem tīkliem, |
| --- | --- |

—

labāk savienota Eiropa ar stratēģiskiem pārvadājumiem un digitālajiem tīkliem,

| — | sociāli taisnīgāka Eiropa, kurā tiks īstenots Eiropas sociālo tiesību pīlārs un kura atbalstīs kvalitatīvu nodarbinātību, izglītību, prasmes (EESK uzskata, ka būtiska nozīme ir arodapmācībai un mūžizglītībai), sociālo iekļaušanu un vienlīdzīgu piekļuvi veselības aprūpei, |
| --- | --- |

—

sociāli taisnīgāka Eiropa, kurā tiks īstenots Eiropas sociālo tiesību pīlārs un kura atbalstīs kvalitatīvu nodarbinātību, izglītību, prasmes (EESK uzskata, ka būtiska nozīme ir arodapmācībai un mūžizglītībai), sociālo iekļaušanu un vienlīdzīgu piekļuvi veselības aprūpei,

| — | iedzīvotājiem tuvāka Eiropa, kurā atbalsta vietējā līmenī virzītas attīstības stratēģijas un ilgtspējīgu pilsētu (EESK uzsvērtu perifērijas un lauku dimensiju) attīstību visā ES. |
| --- | --- |

—

iedzīvotājiem tuvāka Eiropa, kurā atbalsta vietējā līmenī virzītas attīstības stratēģijas un ilgtspējīgu pilsētu (EESK uzsvērtu perifērijas un lauku dimensiju) attīstību visā ES.

| 2.6.2. | Lai atspoguļotu sarežģīto darbu pie jaunas, visaptverošas stratēģijas izstrādes Eiropai 2030. gadam, pārdomu dokumentā ir minēti galvenie ar ES ilgtspējīgas attīstības redzējumu saistītie temati, proti:






  — | ilgtspējīga attīstība labākai iedzīvotāju iztikai (šajā saistībā EESK uzsver darba apstākļu nozīmību) – Eiropas konkurētspējas priekšrocības, |
| --- | --- | --- |

2.6.2.

—

ilgtspējīga attīstība labākai iedzīvotāju iztikai (šajā saistībā EESK uzsver darba apstākļu nozīmību) – Eiropas konkurētspējas priekšrocības,

| — | ES un pasaules līmeņa izaicinājumi, |
| --- | --- |

—

ES un pasaules līmeņa izaicinājumi,

| — | virzība uz ilgtspējīgu Eiropu līdz 2030. gadam, |
| --- | --- |

—

virzība uz ilgtspējīgu Eiropu līdz 2030. gadam,

| — | ES kā pasaules līmeņa celmlauze ilgtspējīgas attīstības jomā, |
| --- | --- |

—

ES kā pasaules līmeņa celmlauze ilgtspējīgas attīstības jomā,

| — | nākotnes scenāriji (22). |
| --- | --- |

—

nākotnes scenāriji (22).

2.7.   
  Nepieciešamība nodrošināt jaunu pārvaldības saskaņošanu

| 2.7.1. | Izmantojot jauno lielo iespēju, ko sniedz jauna Komisija, visaptveroša stratēģija laikposmam pēc 2020. gada, papildināta ar jaunu, nebijušu stimulu un vērsta uz ilgtspējīgu attīstību, patiešām būs rīcības instruments, kura pamatā būs pusgada process un jauna Komisijas pārvaldības struktūra. |
| --- | --- |

2.7.1.

| 2.7.2. | Ņemot vērā pašreizējo demokrātijas un īstenošanas deficītu, kas novērojams aizvien biežāk, saistībā ar “Eiropa 2030” aizvien lielāks ieinteresēto personu skaits ir paudis būtisku nepieciešamību nodrošināt uz līdzdalību vērstu demokrātiju, uzlabotas darba attiecības (labāka darba ņēmēju līdzdalība) un demokrātiju visās ekonomikas nozarēs, kā arī stratēģijas mērķu efektīvu īstenošanu. Atjaunotai ilgtermiņa stratēģijai varētu būt nozīmīga loma tādas Eiropas ekonomiskās pārvaldības īstenošanā, kas būtu piemērota lielākai konkurētspējai un attīstībai, ja vien to pienācīgi saskaņo pusgada ietvaros. |
| --- | --- |

2.7.2.

| 2.7.3. | To var panākt tikai tad, ja tiek īstenoti izšķiroši, rūpīgi izstrādāti pasākumi, lai nodrošinātu organizētas pilsoniskās sabiedrības aktīvu iesaistīšanos šajā procesā. Tāpēc, nepalielinot administratīvo vai finansiālo slogu, EESK struktūrā vajadzētu izveidot vienotam kontaktpunktam līdzīgu informācijas centru (23), informācijas apmaiņas platformu vai cita veida virtuālu un fizisku kompetences centru, kura uzdevums būtu risināt galvenokārt ar stratēģijas ES2030 īstenošanu saistītus jautājumus (piemēram, vāja valstu līdzatbildība, neskaidrs institucionālais satvars un sociālā pīlāra pakārtotība). Lai nodrošinātu efektīvu saskaņošanu un racionalizēšanu, Eiropas un valstu līmenī būtu jāsaskaņo starpaģentūru sadarbības saistītie uzdevumi, procedūras un pārvaldība. |
| --- | --- |

2.7.3.

| 2.7.4. | Vienas institūcijas apstiprinājuma modeli varētu pareizi piemērot ikvienā jomā, kurā tiek nodrošināts viens piekļuves punkts, kas kalpo kā pamats integrētai informācijas apmaiņas un apspriešanās platformai, sekmējot turpmāku politikas veidošanu un lēmumu pieņemšanu. Tā kā EESK ir uzticēti konsultatīvi uzdevumi, turklāt tai ir rūpīgi izstrādāts valstu ekonomikas un sociālo lietu komiteju tīkls un tā uztur starpiestāžu attiecības, tad vienota kontaktpunkta modelis varētu būt unikāls rīks apspriešanās rīkošanai un ES 2030 īstenošanas sekmēšanai. Tādā veidā plašākais pilsoniskās sabiedrības ieinteresēto personu klāsts varētu iesaistīties informācijas vākšanā un apmaiņā par ES 2030 prioritāšu sasniegumiem reģionālā/valsts, kā arī Eiropas līmenī. |
| --- | --- |

2.7.4.

| 2.7.5. | Uz vienota kontaktpunkta principa balstītais EESK informācijas centrs varētu risināt jautājumus par īstenošanu, kā arī demokrātijas deficīta problēmas, kas saistītas ar ES darbību. Eiropas pusgada grupas izveide ECO specializētās nodaļas struktūras ietvaros bija pirmais solis virzībā uz to, lai izveidotu jauna veida informācijas centru nolūkā nodrošināt lielāku atpazīstamību EESK institucionālajai sistēmai. |
| --- | --- |

2.7.5.

Briselē 2019. gada 17. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētājs

Luca JAHIER

---

(1)  Kopīgo noteikumu regula 2021.–2027. gadam, COM(2018) 375 final.

1

(2)  Nolīgumi starp Eiropas Komisiju un atsevišķām ES valstīm. Tajos ir izklāstīti valstu iestāžu plāni par to, kā izmantot finansējumu no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem.

2

(3)  EESK atzinums par tematu “Kopīgo noteikumu regula 2021.–2027. gadam” (OV C 62, 15.2.2019., 83. lpp.); un EESK atzinums par tematu “Kohēzijas politikas nākotne” (OV C 228, 5.7.2019., 50. lpp.).

3

(4)  2019. gada Eiropas pusgads – paziņojums par valstu ziņojumiem, COM(2019) 150 final.

4

(5)  Investīciju plāns Eiropai un Programma “InvestEU” (2021–2027).

5

(6)  EESK atzinums par tematu “Daudzgadu finanšu shēma pēc 2020. gada” (OV C 440, 6.12.2018., 106. lpp.).

6

(7)  EESK atzinums par tematu “Reformu atbalsta programma” (OV C 62, 15.2.2019., 121. lpp.).

7

(8)  EESK atzinums par tematu “Eiropas iedzīvotāju uzklausīšana ilgtspējīgas nākotnes nodrošināšanai (Sibiu un ne tikai)” (OV C 228, 5.7.2019., 37. lpp.).

8

(9)  EESK atzinums par tematu “ES nākotne: Savienības iedzīvotāju ieguvumi un Eiropas vērtību respektēšana” (OV C 228, 5.7.2019., 57. lpp.).

9

(10)  EESK atzinums par tematu “Kohēzijas politikas nākotne” (OV C 228, 5.7.2019., 50. lpp.).

10

(11)  Daudzgadu finanšu shēma 2021.–2027. gadam, COM(2018) 321 final un Daudzgadu finanšu shēma 2021.–2027. gadam, pielikums.

11

(12)  EESK atzinums par tematu “Daudzgadu finanšu shēma pēc 2020. gada” (OV C 440, 6.12.2018., 106. lpp.).

12

(13)  Sk. EESK atzinumu par tematu “Eiropas iedzīvotāju uzklausīšana ilgtspējīgas nākotnes nodrošināšanai (Sibiu un ne tikai)” (OV C 228, 5.7.2019., 37. lpp.), 11.4. punkts.

13

(14)  Kopīgo noteikumu regula 2021.–2027. gadam, COM(2018) 375 final.

14

(15)  The legal nature of Country Specific Recommendations (Konkrētām valstīm adresētu ieteikumu juridiskā būtība), Eiropas Parlaments 2017. gada jūnijs.

15

(16)  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Reformu atbalsta programmas izveidi, COM(2018) 391 final.

16

(17)  EESK atzinums par tematu “Reformu atbalsta programma” (OV C 62, 15.2.2019., 121. lpp.).

17

(18)  2019. gada Eiropas pusgads – paziņojums par valstu ziņojumiem, COM (2019) 150 final.

18

(19)  Eiropas ekonomikas prognoze. 2019. gada pavasaris.

19

(20)  EESK atzinumi par tematu “Dzimumu līdztiesība Eiropas darba tirgū” (OV C 110, 22.3.2019., 26. lpp.), un “Dzimumu līdztiesības jautājumi”, 1.4. punkts (OV C 240, 16.7.2019., 3. lpp.).

20

(21)  Kopīgi noteikumi par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un finanšu noteikumiem attiecībā uz tiem un uz Patvēruma un migrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Robežu pārvaldības un vīzu instrumentu, COM(2018) 375 final.

21

Kopīgi noteikumi par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un finanšu noteikumiem attiecībā uz tiem un uz Patvēruma un migrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Robežu pārvaldības un vīzu instrumentu

(22)  Pārdomu dokuments “Ceļā uz ilgtspējīgu Eiropu 2030. gadā” (COM(2019) 22 final).

22

(23)  EESK atzinums par tematu “Stratēģijas “Eiropa 2020” līdzšinējā īstenošana un virzība uz stratēģijas mērķu sasniegšanu līdz 2020. gadam” (OV C 251, 31.7.2015., 19. lpp.).

23

Stratēģijas “Eiropa 2020” līdzšinējā īstenošana un virzība uz stratēģijas mērķu sasniegšanu līdz 2020. gadam

---

| 18.10.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 353/46 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 353/46

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Valstu nodarbinātības dienestu (VND) jaunie uzdevumi saistībā ar Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanu”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2019/C 353/08)

Ziņotāja: Vladimíra DRBALOVÁ

| Pilnsapulces lēmums | 20.2.2019. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Reglamenta 32. panta 2. punkts
  Pašiniciatīvas atzinums |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 8.7.2019. |
| Pieņemts plenārsesijā | 17.7.2019. |
| Plenārsesija Nr. | 545 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 156/7/10 |

Pilnsapulces lēmums

20.2.2019.

Juridiskais pamats

Reglamenta 32. panta 2. punkts

Pašiniciatīvas atzinums

Atbildīgā specializētā nodaļa

Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

8.7.2019.

Pieņemts plenārsesijā

17.7.2019.

Plenārsesija Nr.

545

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

156/7/10

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK atzinīgi vērtē Eiropas valstu nodarbinātības dienestu tīkla (Eiropas VND tīkls) ieguldījumu valstu nodarbinātības dienestu (VND) modernizēšanā un stiprināšanā un aicina izveidot sinerģiju starp tā atjaunināto stratēģiju laikposmam pēc 2020. gada un Eiropas sociālo tiesību pīlāra (ESTP) principiem. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESK ir konstatējusi dažas jomas, kurās nepieciešami lielāki centieni, balstoties uz partnerību ar visām ieinteresētajām personām, sociālajiem partneriem, pilsoniskās sabiedrības organizācijām, uzņēmumiem un privātajiem nodarbinātības dienestiem, lai saskaņoti tiektos panākt darba meklētāju labāku integrāciju darba tirgū. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Valstu līmenī ar pietiekamām spējām, prasmīgu personālu, IT un tehnisko aprīkojumu, kas svarīgs sabiedrības digitalizācijai, kā arī ar finansiālu atbalstu ir pienācīgi jāatbalsta inovatīva VND loma saistībā ar valsts nodarbinātības un darba tirgus politikas īstenošanu un uzņēmumiem paredzētu efektīvāku pakalpojumu nodrošināšanu. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESK aicina īstenot sistemātiskāku un strukturētāku sadarbību starp VND un citiem pakalpojumu sniedzējiem sociālajā un nodarbinātības jomā, lai pievērstos daudzajiem šķēršļiem, ar ko saskaras darba meklētāji, cenšoties iekļūt darba tirgū (veselības jautājumi, mājokļi, transports). VND modernizācija ir sarežģīts process, un koordinācijas, programmu izstrādes, plānošanas un pienākumu sadalījuma trūkums valsts un/vai reģionālā līmenī rada sadrumstalotību. Sociālo partneru aktīva un regulāra līdzdalība VND darbībā ir ļoti svarīga, lai apzinātu vietējās nodarbinātības iespējas un palīdzētu novērst neatbilstības darba tirgū. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK aicina veidot ciešāku sinerģiju starp VND pakalpojumiem un sociālas infrastruktūras un pabalstu sistēmām, lai sniegtu lielāku atbalstu bezdarbniekiem viņu darba meklējumos un izvairītos no tā, ka darba meklētāji, kad atgriežas darba tirgū, saskaras ar neizdevīgiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESK prasa palielināt finansiālu atbalstu dalībvalstīm un cer, ka Eiropas Sociālais fonds Plus (ESF+), kas nesen ieviests kā daļa no jaunās daudzgadu finanšu shēmas 2021.–2027. gadam, kļūs par īstenu ES instrumentu investēšanai cilvēkos un Eiropas sociālo tiesību pīlāra (ESTP) īstenošanai. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESK uzskata, ka vairāk jācenšas uzraudzīt, novērtēt un salīdzināt VND pakalpojumus, lai novērtētu šo pakalpojumu efektivitāti, proti to, kā tie palīdz darba meklētājiem, kuri iesaistās darba tirgū. Eiropas līmeņa kopīgi standarti un pamatnostādnes varētu palīdzēt izlabot VND efektivitāti. Būtu vairāk jāizmanto esošie datu avoti, piemēram, darbaspēka apsekojums (DSA), un tādas aģentūras kā Eurofound var palīdzēt veikt šādu uzraudzību. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESK aicina pārskatīt pašreizējos noteikumus par to, kā novērtē VND darba programmu rezultātus, lai nodrošinātu, ka pakalpojumi sniedz labumu visām cilvēku kategorijām, jo īpaši tām, ko skar vairākas problēmas. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Ievads

| 2.1. | Eiropas sociālo tiesību pīlārs tika izveidots pēc tam, kad Eiropas Parlaments, Padome un Komisija 2017. gada 17. novembrī Gēteborgā ES sociālo jautājumu samita laikā pieņēma iestāžu kopīgo proklamāciju. Ar ESTP palīdzību būtu jāpanāk lielāka koncentrēšanās uz nodarbinātības un sociālajiem aspektiem, jāpalīdz padarīt Eiropas sociālo modeli atbilstīgu 21. gadsimta uzdevumiem, kā arī jāstimulē konverģences process starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Eiropas sociālo tiesību pīlāra 20 pamatprincipi ir strukturēti zem trim galvenajiem virsrakstiem: vienādas iespējas un darba tirgus pieejamība, taisnīgi darba nosacījumi, sociālā aizsardzība un sociālā iekļaušana. Ņemot vērā straujās pārmaiņas sociālajā, juridiskajā un ekonomiskajā vidē, galvenā problēma Eiropā ir šo pamatprincipu faktiska ieviešana un īstenošana. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Saskaņā ar 2019. gada izaugsmes pētījumu Eiropas ekonomikā pašreiz sākas sestais tās nepārtrauktas izaugsmes gads. Šo konsekvento izaugsmi pavadījusi investīciju apjoma atgūšana, pieprasījuma no patērētājiem palielināšanās, publisko finanšu stāvokļa uzlabošanās un nemitīga jaunu darbvietu radīšana, lai gan dažādās valstīs tas noticis atšķirīgā tempā. Šīs tendences ir veicinājušas būtiskus uzlabojumus darba tirgos un sociālajos apstākļos. 2018. gada otrajā ceturksnī nodarbinātības līmenis 20 līdz 64 gadus vecu personu vidū ir sasniedzis 73,2 %. Bezdarba līmenis ir samazinājies līdz 6,8 %, un samazinājušies ir arī ilgstoša bezdarba un jauniešu bezdarba rādītāji. Tomēr komiteja uzskata, ka pastāv lielas atšķirības starp dalībvalstīm, jo tajās visās ekonomikas izaugsmes un nodarbinātības līmeņa pieaugums nav vienāds; īpaša uzmanība jāpievērš radīto darba vietu kvalitātes uzlabošanai, arī tādēļ, novērstu sociālo nevienlīdzību. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Pateicoties labākiem darba tirgus apstākļiem, nabadzības vai sociālās atstumtības riskam pakļauto personu skaits – no 113 miljoniem 2017. gadā – dažās valstīs pirmo reizi samazinājies zem pirmskrīzes līmeņa. Tomēr nodarbinātu personu nabadzība joprojām ir augsta un vairākās dalībvalstīs palielinās. Nabadzības risks joprojām ir problēma, jo īpaši runājot par bērniem, personām ar invaliditāti, migrantu izcelsmes personām un bezdarbniekiem. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Vienotajā nodarbinātības ziņojumā (JER) ir norādīts, ka aktīva darba tirgus politika un VND ir izšķirīgi, lai nodrošinātu pienācīgi funkcionējošus un iekļaujošus darba tirgus. Aktīva darba tirgus politika uzlabo atbilstību starp piedāvājumu un pieprasījumu darba tirgū un palielina darba meklētāju iespējas atrast jaunu darbu. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Valstu nodarbinātības dienesti un darba nākotne

| 3.1. | Darba tirgi un sabiedrība strauji attīstās, un globalizācija, digitālā revolūcija, pārmaiņas darba organizācijā, kā arī sociālās un demogrāfiskās pārmaiņas paver jaunas iespējas, bet arī rada jaunus pārbaudījumus. Tādas problēmas kā pastāvīga nevienlīdzība, ilgtermiņa un jauniešu bezdarbs vai paaudžu solidaritātes trūkums bieži ir līdzīgas dažādās dalībvalstīs, lai gan atšķirīgā ziņā. Pašreizējo tehnoloģisko revolūciju jo īpaši raksturo ātrākas pārmaiņas. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Darbaspēks vēl nekad nav bijis tik neviendabīgs un izglītots. 21. gadsimta darbaspēks ir ļoti dažāds, un indivīdu attieksme pret darbu mainās. Ja un kad darba ņēmēji meklē lielāku brīvību darbvietā un izvēles brīvību un meklē darbvietas ar individuāli pielāgotiem darba nosacījumiem, būtu jāprecizē darba nosacījumi, izmantojot sociālo dialogu un koplīgumus. Cilvēkiem vajadzētu būt iespējai pilnībā atraisīt savu potenciālu, izmantojot savu kvalifikāciju, prasmes un kompetences, un iegūt kvalitatīvu un produktīvu darbavietu ar pienācīgu sociālo aizsardzību. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Svarīga nozīme ir Eiropas Valstu nodarbinātības dienestu tīklam, kas tika izveidots 2014. gada 17. jūnijā un darbosies līdz 2020. gada 31. decembrim. 2018. gadā tika uzsākts novērtējums, lai novērtētu lēmuma par VND tīklu atbilstību, lietderību, efektivitāti, saskaņotību un ES pievienoto vērtību. Savā atzinumā par VND (1) EESK atbalstīja Komisijas priekšlikumu izveidot Eiropas VND tīklu. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Eiropas VND tīkla stratēģija 2020. gadam un vēlākam laikposmam atspoguļo jaunākās tendences darba tirgos, tostarp jauno platformu ekonomiku un jaunos darba veidus, darbvietu trūkumu, darbaspēka mobilitāti, viendabīgāku VND klientu bāzi, nepieciešamību izmantot jaunas digitālās tehnoloģijas un pilnvērtīgākus datu avotus. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Valstu līmenī un sadarbībā ar Eiropas VND tīklu jau ir veiktas daudzas pozitīvas darbības. Valstu VND dažās valstīs ir paveikuši lielu darbu ES jauniešu nodarbinātības garantijas īstenošanā, palīdzot jauniešiem, īpaši tiem, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu (NEET), ātrāk iekļauties darba tirgū vai atgriezties izglītībā. VND ir arī īstenojuši ES iniciatīvā paredzētos pasākumus, kas ir koncentrēti uz ilglaicīgu bezdarbnieku (LTU) labāku integrāciju, izmantojot uzlabotu reģistrāciju un integrētus darba līgumus. Turklāt kopš 2015. gada to darba kārtībā ir bijusi arī bēgļu un patvēruma meklētāju integrācija darba tirgū. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Tomēr EESK vērojumi liecina, ka VND efektivitāte un to spēja gūt panākumus mainīgos apstākļos, risināt jaunas problēmas darba pasaulē un sekmīgi integrēt cilvēkus šajos pārejas darba tirgos dalībvalstīs atšķiras. VND personāls, tehniskās un finansiālās iespējas daudzos gadījumos un dažās dalībvalstīs netiek pietiekami novērtēti. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Efektīvāk būtu jāveicina īpaša darba konsultantu profesionālā kategorija, un jānodrošina datu bāzu pienācīga integrācija, lai efektīvi saskaņotu uzņēmumu un darba ņēmēju vēlmes. Dažās valstīs VND pakalpojumus papildina vai aizstāj privātās nodarbinātības aģentūras un darba konsultanti. Sadarbība ar uzņēmumiem ir būtiska, kā arī sociālo partneru aktīva līdzdalība, arī vietējā līmenī, lai apzinātu nodarbinātības iespējas valsts un teritoriālajā līmenī. VND pakalpojumu darbības sekmīgums būtu jāvērtē arī no darba devēju viedokļa. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Valstu nodarbinātības dienesti saistībā ar Eiropas sociālo tiesību pīlāru

| 4.1. | Kopš ESTP proklamēšanas VND un ES VND tīklam vajadzētu būt inovatīvākiem, lai atbalstītu ESTP mērķi un tā pamatprincipu īstenošanu. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | 2017. gadā Eiropas VND tīkls sniedza oficiālu ieguldījumu Eiropas Komisijas rīkotājā apspriešanā par ESTP. 2018. gadā tas izstrādāja dokumentu par darba nākotni. Šī darbība sniedza iespēju tīklam apsvērt, kā varētu pielāgot VND stratēģiju 2020. gadam, lai nodrošinātu, ka tā saglabā atbilstību mērķim, jo VND tiecas risināt jaunās strauji mainīgā darba tirgus problēmas un kļūt par patiesām karjeras ievirzīšanas aģentūrām. VND strādā pie savas organizācijas modernizēšanas, lai klientiem nodrošinātu pakalpojumus, ko vērtē ar “AAA” kritērijiem – ability (spēja), agility (manevrētspēja), accountability (pārskatatbildība) –, palīdzot izveidot ilgtspējīgāku un iekļaujošāku darba tirgu. |
| --- | --- |

4.2.

5.   VND jaunie uzdevumi no ESTP perspektīvas

| 5.1. | EESK atzinīgi vērtē prioritātes, kas noteiktas ES VND tīkla darba programmā 2019. gadam un aicina panākt lielāku mijiedarbību starp ESTP principiem un tīkla salīdzinošās vērtēšanas un savstarpējās mācīšanās instrumentiem. Tas var veicināt gan VND pakalpojumu labāku integrāciju, gan ESTP īstenošanu. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | 2018. gada novembrī EESK Darba tirgus novērošanas centrs (DTNC) organizēja konferenci par valstu nodarbinātības dienestiem saistībā ar Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanu. Minētie piemēri apstiprināja, ka ir nepieciešama publiskā un privātā sektora nodarbinātības dienestu savstarpējā papildināmība, un atspoguļoja konkrētus ieguvumus, ko sniedz laba sadarbība starp VND un sociālajiem partneriem. Kopumā tika secināts, ka VND proaktivitāte, viena kontaktpunkta izveide uzņēmumiem, VND un uzņēmumu kopīgi organizēti mācību kursi ir svarīgi, lai cilvēkiem nodrošinātu ilgtspējīgas darba vietas. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.2.1. | EESK mudina labāk reaģēt uz darba piedāvājumu un pieprasījumu, palielināt stimulus gan darba devējiem, gan darba ņēmējiem (piemēram, atļaut zemu atalgotiem darba ņēmējiem saglabāt dažus ar bezdarbu saistītus sociālos pabalstus) un nodrošināt taisnīgu līdzsvaru starp nodarbinātības elastīgumu un darba drošību, kas radītu stabilākus darba līgumus. Eiropa joprojām ir tālu no tā, lai izmantotu visu pieejamā darbaspēka potenciālu. Eiropai būtu jāatbalsta ilgtspējīgi uzņēmumi, jo īpaši dodot tiem iespēju radīt vairāk kvalitatīvu un ražīgu darbavietu. |
| --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | EESK savā atzinumā (2) norāda, ka piekļuve sociālās aizsardzības sistēmām ir taisnīgākas sabiedrības galvenais elements un ražīga, veselīga un aktīva darbaspēka būtisks komponents. ES būtu jāuzlabo veids, kā pašreizējā atvērtā koordinācijas metode atbalsta dalībvalstis, lai salīdzinoši novērtētu panākumus, kas gūti, pārveidojot un uzlabojot to nodarbinātības politikas, kā arī valsts sociālās aizsardzības un labklājības sistēmu veiktspēju. Būtu jānodrošina ciešāka sinerģija starp VND pakalpojumiem un sociālas infrastruktūras un pabalstu sistēmām, lai sniegtu lielāku atbalstu bezdarbniekiem viņu darba meklējumos un izvairītos no tā, ka darba meklētāji, kad atgriežas darba tirgū, saskaras ar neizdevīgiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

5.2.2.

| 5.2.3. | Mobilitāte. EESK uzskata, ka viena no ES prioritātēm joprojām ir darba ņēmēju brīva pārvietošanās, ievērojot nediskriminācijas un vienlīdzīgu iespēju principus, kā arī atlikušo šķēršļu novēršana mobilitātei. Atzinumā par EURES
   (3) EESK prasa izstrādāt reālu instrumentu, kas ciešā sadarbībā ar valstu nodarbinātības dienestiem ļautu saskaņot piedāvājumu un pieprasījumu Eiropas darba tirgū. Darba ņēmēju ES mēroga mobilitāte ir saistīta ar pastāvīgiem centieniem modernizēt sociālā nodrošinājuma koordinācijas sistēmu un padarīt to taisnīgāku visām dalībvalstīm. Jo īpaši bezdarbnieka pabalsta pārrobežu darba ņēmējiem gadījumā – lai noteiktu kompetento dalībvalsti – būtu jāpiemēro lex loci laboris princips, ja vien dalībvalstis nevienojas citādi. |
| --- | --- |

5.2.3.

| 5.2.4. | Darba tirgum pielāgotas prasmes. Saskaņā ar izglītības sociālo dimensiju, kā paredzēts ESTP pirmajā principā, ikvienam ir tiesības uz kvalitatīvu un iekļaujošu izglītību, apmācību un mūžizglītību. Turklāt aizvien pieaugošās darba tirgus nepilnības Eiropā pakļauj riskam turpmāko izaugsmi. Būtu jāstiprina ciešāka sadarbība starp VND un sociālajiem partneriem, uzņēmumiem, reģionālajām darba un prasmju padomēm un citām attiecīgajām reģionālajām struktūrām, lai pārvarētu reģionālās atšķirības un piedāvātu atbilstīgu profesionālo konsultēšanu, prasmju uzlabošanas, pārkvalifikācijas un profesionālās pārveides iespējas darba meklētājiem un personām, kam draud darba zaudēšana; atbildība ir jādala starp dažādajiem dalībniekiem. Šeit būtu jāiekļauj arī pašnodarbināto aktivizēšana. |
| --- | --- |

5.2.4.

| 5.2.5. | Sadarbība ar sociālajiem partneriem. Izstrādājot ES sociālo politiku, lielāka nozīme jāpiešķir sociālajiem partneriem, vienlaikus pilnīgi ievērojot viņu autonomiju. Būdami svarīgi darba tirgus dalībnieki, viņi sadarbībā ar VND var ievērojami sekmēt darba iespēju apzināšanu arī vietējā līmenī, atvieglot cilvēku pāreju un iesaisti darba tirgū – atbalstīt darba meklētājus darba meklēšanas laikā un palīdzēt uzņēmumiem cilvēkresursu meklēšanas procesā, palīdzēt jauniešiem un pieaugušajiem izvēlēties piemērotākos prasmju uzlabošanas veidus (ADEM Luksemburgā). |
| --- | --- |

5.2.5.

| 5.2.6. | Pilsoniskā sabiedrība. EESK pārstāv dažādas pilsoniskās sabiedrības organizācijas (PSO), kas sniedz daudzus atzinumus, jau risinot dažus no ESTP ietvertajiem principiem. PSO pievienotā vērtība ir tāda, ka tās atrodas tuvu situācijai uz vietas un tām ir zināmas dažādu grupu – migrantu, personu ar invaliditāti, jauniešu, sieviešu – vajadzības, tādējādi tās var veicināt mērķtiecīgāku VND darbu (tas varētu ietvert, piemēram, nodarbinātības konsultantu Itālijā uzdevumus). |
| --- | --- |

5.2.6.

| 5.2.7. | Sadarbība ar privātajiem nodarbinātības dienestiem. Pieredze pierāda, ka valsts un privāto dienestu vienlīdzīgai iesaistei un integrācijai var būt efektīvi un labvēlīgi rezultāti patiesi iekļaujoša un ilgtspējīga darba tirgus ziņā. Šī papildināmība ir jāatbalsta. Vienmēr ir ļoti grūti prognozēt/paredzēt darba tirgu. Darba tirgus vajadzības ļoti strauji mainās. Būtiski ir uzticami dati. Tomēr iekļaujošos darba tirgos, ko mēs aicinām veidot, jābūt iekļautiem visiem cilvēkiem. |
| --- | --- |

5.2.7.

6.   Pastāvošās nepilnības mērķtiecīgā VND atbalstā

| 6.1. | EESK atzinīgi vērtē to, ka galvenās mērķgrupas ir iekļautas gan Eiropas VND tīkla, gan VND darba programmās. Tomēr komiteja uzsver, ka nepilnības joprojām pastāv, un VND savā ikdienas darbā ir vairāk jāiekļauj daudzveidības un nediskriminācijas princips. Centieni ir jāturpina un jāpalielina, jo īpaši attiecībā uz turpmāk minētajām grupām. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.1.1. | Jaunieši. EESK atzinīgi vērtē to, ka finansiāls atbalsts jauniešu nodarbinātības garantijai ir divkāršots. Valstu nodarbinātības dienestiem būtu jāiegulda ilgtermiņa pieejā, lai sniegtu pakalpojumus gados jauniem darba meklētājiem, tostarp labāk izmantojot IKT un tīmekļa rīkus, lai stiprinātu pakalpojumus visneaizsargātākajām jauniešu grupām. VND būtu jāuzlabo individuāla palīdzība jauniešiem, jāsadarbojas ar viņu ģimenēm un viņi taisnīgi jāinformē par situāciju darba tirgū. |
| --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.2. | Pieaugušie. Eiropas iedzīvotāju novecošana, pieaugošā ilgdzīvošana sabiedrībā un nepieciešamība veicināt sadarbību starp paaudzēm, izmaiņu paātrināšanās darba tirgū, jaunie darba veidi un digitālo tehnoloģiju izplatība visos ikdienas dzīves aspektos ir radījusi pieaugošu pieprasījumu pēc jaunām prasmēm un augstāka prasmju līmeņa, zināšanām un kompetencēm. Tādēļ vēl jo vairāk steidzami ir jāpanāk, ka prasmes apgūst vai pārkvalificējas visi tie cilvēki, kuri nav apguvuši pamatprasmes vai nav ieguvuši kvalifikāciju, lai tādējādi nodrošinātu viņu nodarbinātību un aktīvu pilsonību. |
| --- | --- |

6.1.2.

| 6.1.3. | Sievietes. EESK atzinīgi vērtē direktīvu par darba un privātās dzīves līdzsvaru (WLB) (4), kas palīdz vecākiem un aprūpētājiem un jo īpaši sievietēm labāk organizēt savus darba un ikdienas pienākumus. Turklāt būtu jāveic nepieciešamie ieguldījumi sociālajā infrastruktūrā, piemēram, bērnu un gados vecāku cilvēku aprūpes iestādēs. Tas ietver arī aktīvu VND atbalstu, lai integrētu sievietes darba tirgū, pienācīgi ņemot vērā WLB pieeju. |
| --- | --- |

6.1.3.

| 6.1.4. | Cilvēki ar invaliditāti. Šādi cilvēki veido aptuveni vienu sesto daļu no ES kopējā darbspējīga vecuma iedzīvotāju skaita, taču viņu nodarbinātības līmenis ir salīdzinoši zems. Tas bija galvenais vēstījums 2017. gadā rīkotajā EESK uzklausīšanas sanāksmē. Jo īpaši sievietes un meitenes ar invaliditāti (5) joprojām saskaras ar dažāda veida un starpnozaru diskrimināciju gan dzimuma, gan invaliditātes dēļ. Viņas pārāk bieži tiek atstumtas cita starpā no iekļaujošas izglītības un apmācības, nodarbinātības, piekļuves nabadzības samazināšanas shēmām un atbilstīgiem mājokļiem, kā arī līdzdalības politiskajā un sabiedriskajā dzīvē. Viņām ir nepieciešams īpašs VND atbalsts un individuāla pieeja. |
| --- | --- |

6.1.4.

| 6.1.5. | Migrācija. Likumīgai migrācijai var būt ievērojama nozīme darba tirgus labā darbībā. EESK savā atzinumā (6) uzsvēra saskaņotas migrācijas politikas un labi izstrādāta tiesiskā regulējuma svarīgo nozīmi, norādot, ka “bez migrācijas Eiropas ekonomiskais un sociālais modelis ir apdraudēts”. Bēgļu integrācija ar tiesībām palikt Eiropā, lai iegūtu izglītību, tiktu nodarbināti un būtu iekļauti sabiedrībā kopumā, arī turpmāk būs svarīga. VND daudzās valstīs jau ir veikuši daudz iniciatīvu, lai to veicinātu. |
| --- | --- |

6.1.5.

| 6.1.6. | Romu etniskā minoritāte. EESK ļoti aktīvi darbojas jautājumos, kas saistīti ar romu kopienas dzīves un darba apstākļiem, īpašu uzsvaru liekot uz romu labāku integrāciju (7). EESK saskata sinerģiju starp ESTP vienlīdzīgas piekļuves principa īstenošanu un turpmākajām darbībām sekmīgākai romu integrācijai. Īpašai VND prioritātei vajadzētu būt palīdzības sniegšanai romu sievietēm. |
| --- | --- |

6.1.6.

| 6.1.7. | Neaktīvie iedzīvotāji nav VND tipiska mērķgrupa, kaut arī ievērojama daļa neaktīvo iedzīvotāju vēlas strādāt. Eiropas VND tīkls publicēja pētījumu par tematu The role of PES in outreach to the inactive population (VND nozīme neaktīvo iedzīvotāju informēšanā), kurā ir sniegts pārskats par informēšanas pasākumiem neaktīvajiem iedzīvotājiem, īpaši atsaucoties uz VND lomu. EESK aicina Komisiju un dalībvalstis pārstrādāt aktivizēšanas politiku, kas ir vērsta uz šo iedzīvotāju daļu. |
| --- | --- |

6.1.7.

7.   Komplekss atbalsts valstu nodarbinātības dienestiem

| 7.1. | Eiropas nodarbinātības pamatnostādnēs 2019. gadam (7. pamatnostādne) dalībvalstis tiek mudinātas palielināt savas aktīva darba tirgus politikas efektivitāti. Dalībvalstīm vajadzētu tiekties uz to, lai valsts nodarbinātības dienestu darbība kļūtu efektīvāka, nodrošinot savlaicīgu un individuāli pielāgotu atbalstu darba meklētājiem, atbalstot pieprasījumu darba tirgū un īstenojot rezultātu novērtēšanas sistēmas. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Lai efektīvi veicinātu ESTP īstenošanu, valstu nodarbinātības dienestiem būs nepieciešams stingrāks atbalsts un pienācīgi apstākļi, kā minēts turpmāk. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.2.1. | Pietiekami cilvēkresursi. VND komplekso pakalpojumu sniegšanai (personāla meklēšana un atlase, aprūpētais darba uzteikums, konsultācijas un palīdzība saistībā ar pieprasījumiem pēc ienākumu atbalsta, prakses vietas) ir vajadzīgi apmācīti darbinieki, kuriem ir īpašas prasmes un kuri strādā ilgtspējīgos apstākļos un sadarbojas ar darba konsultantiem un privātām darba aģentūrām. |
| --- | --- |

7.2.1.

| 7.2.2. | Pielāgošanās tehniskajai attīstībai. Ekonomikas un sabiedrības digitalizācija sniedz jaunus instrumentus, kuri, ja tos pienācīgi pārvalda, var palīdzēt valstu nodarbinātības dienestiem pildīt savus uzdevumus, tostarp sniegt saviem darbiniekiem apmācību, kā arī nodrošināt datubāzu reālu integrāciju uzņēmumu un darba ņēmēju vēlmju efektīvai saskaņošanai. Šīs abas puses savukārt ir iesaistītas to prasmju un uzdevumu attīstībā, kas izriet no jaunā digitālā laikmeta prasībām. |
| --- | --- |

7.2.2.

| 7.3. | Eiropas Komisija 2018. gada 2. maijā pieņēma priekšlikumu daudzgadu finanšu shēmai 2021.–2027. gadam. Priekšlikumā atspoguļots pašreizējais ekonomiskais un sociālais konteksts un sniegta reāla atbilde uz Eiropas sabiedrības aicinājumu veidot sociāli atbildīgāku Eiropu un vairāk investēt cilvēkos Eiropas Savienībā. Eiropas Sociālais fonds Plus (ESF+) ir svarīgs ES instruments investēšanai cilvēkos un ESTP īstenošanai. VND tiks finansēti, izmantojot Eiropas Sociālā fonda Plus (ESF+) Nodarbinātības un sociālās inovācijas (EaSI) darbības virzienu. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Jaunu VND pienākumu veikšanai, jo īpaši aktīvas nodarbinātības politikas jomā, ir vajadzīga atbilstīga veiktspēja un finansiāls atbalsts. |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | EESK aicina īstenot sistemātiskāku un strukturētāku sadarbību starp VND un citiem pakalpojumu sniedzējiem sociālajā un nodarbinātības jomā, lai pievērstos daudzajiem šķēršļiem, ar ko saskaras darba meklētāji, cenšoties iekļūt darba tirgū (veselības jautājumi, mājokļi, transports). VND modernizācija ir sarežģīts process, un koordinācijas, programmu izstrādes, plānošanas un pienākumu sadalījuma trūkums valsts un/vai reģionālā līmenī rada sadrumstalotību. |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | EESK uzskata, ka vairāk jācenšas uzraudzīt, novērtēt un salīdzināt VND pakalpojumus, lai novērtētu šo pakalpojumu efektivitāti, proti to, kā tie palīdz darba meklētājiem, kuri iesaistās darba tirgū. Eiropas līmeņa kopīgi standarti un pamatnostādnes varētu uzlabot VND efektivitāti un sinerģiju starp valstīm. Būtu vairāk jāizmanto esošie datu avoti, piemēram, darbaspēka apsekojums (DSA), un tādas aģentūras kā Eurofound var palīdzēt veikt šādu uzraudzību. |
| --- | --- |

7.6.

Briselē 2019. gada 17. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu «ejas

priekšsēdētājs

Luca JAHIER

---

(1)  OV C 67, 6.3.2014., 116. lpp.

1

(2)  OV C 440, 6.12.2018., 135. lpp.

2

(3)  OV C 424, 26.11.2014., 27. lpp.

3

(4)  OV C 129,11.4.2018., 44. lpp.

4

(5)  OV C 367, 10.10.2018., 20. lpp.

5

(6)  OV C 110, 22.3.2019., 1. lpp.

6

(7)  OV C 27, 3.2.2009., 88. lpp.

7

---

| 18.10.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 353/52 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 353/52

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Apgūt zināšanas par Eiropu – skolām paredzētu metodisko līdzekļu izstrāde”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2019/C 353/09)

Ziņotājs:
  Gerhard
   
  RIEMER

| Pilnsapulces lēmums | 20.2.2019. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Reglamenta 32. panta 2. punkts
  Pašiniciatīvas atzinums |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa (SOC) |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 8.7.2019. |
| Datums, kad pieņemts plenārsesijā | 17.7.2019. |
| Plenārsesija Nr. | 545 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 191/4/6 |

Pilnsapulces lēmums

20.2.2019.

Juridiskais pamats

Reglamenta 32. panta 2. punkts

Pašiniciatīvas atzinums

Atbildīgā specializētā nodaļa

Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa (SOC)

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

8.7.2019.

Datums, kad pieņemts plenārsesijā

17.7.2019.

Plenārsesija Nr.

545

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

191/4/6

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK izprot 2015. gada Parīzes deklarāciju (1) un 2018. gada Padomes ieteikumus (2)
  kā skaidru dalībvalstu pilnvarojumu, kas atbalstīts ar EP 2016. gada rezolūciju (3), politiskajā darba kārtībā pārliecinoši iekļaut mācīšanu un mācīšanos par “Eiropas Savienību”. Šis ir jauns sākumpunkts, no kura iecerēts mācīšanā ietvert Eiropas dimensiju un izglītības darbiniekiem sniegt nepieciešamo atbalstu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESK ir pārliecināta, ka izglītības jomā parastu izglītojamo vidū pastāv zināma informācijas plaisa un zināšanu trūkums par ES lomu un ietekmi uz Eiropas pilsoņu ikdienas dzīvi. Neraugoties uz vēlētāju aktivitātes pieaugumu no 42,61 % (2014) līdz 50,95 % (2019), EP vēlēšanu rezultāti liecina, ka joprojām cilvēkus ir nepieciešams informēt un izglītot par Eiropas Savienību jau agrīnā vecumā. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESK aicina izglītībai par ES dot jaunu impulsu. Tā vēlas izmantot iespēju, ko pavērusi EP, EK sastāva atjaunošana un jo īpaši jaunā izglītības, kultūras, jaunatnes un sporta komisāra stāšanās amatā. EESK ir pārliecināta, ka īpašs uzsvars ir jāliek uz jauniešu izglītošanu par ES jautājumiem un tā ir uzskatāma par svarīgu, lai varētu norisināties progresīva Eiropas pilsoniskuma veidošanās, kas nepieciešama spēcīgas Eiropas Savienības attīstībai. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESK, pieņemdama divus jaunus atzinumus (4), mēģina pēc iespējas vērst uzmanību uz izglītošanu par Eiropas Savienību (SOC/612) un zināšanu par Eiropu apguvi skolā. Ir jādomā par jauniem veidiem, kā veicināt labāku saikni starp iedzīvotājiem un ES un uzlabot iedzīvotāju informētību par ES, tās pasākumiem, mērķiem un vērtībām. Lai to panāktu, lielāks darbs ir jāiegulda cilvēku informēšanā par ES īpaši pamatizglītības līmenī, kā arī profesionālās izglītības un apmācības, augstākās izglītības un mūžizglītības ietvaros. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Daudz pasākumi ir veikti ES līmenī un dalībvalstīs ar mērķi uzlabot stāvokli, un valstu un ES līmenī ir pieejama virkne izcilu materiālu un metodisko līdzekļu, kas varētu kalpot par iedvesmas avotu jaunu iniciatīvu virzīšanai. Tomēr ir jāuzlabo skaidrība, pieejamība un vispārēja informācija par to, kas ir pieejams. EK 2013. gada pētījuma rezultāti (5) apliecina, ka dalībvalstīs ir acīmredzama politiskā griba uzlabot šādas informācijas kvalitāti, tomēr darāmā joprojām ir daudz. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESK uzskata, ka būtu jāveic jauns pētījums ar kritisku ievirzi par pašreizējo stāvokli dalībvalstīs saistībā ar izglītošanu par ES dalībvalstīs, par skolotāju sagatavošanu un profesionālās kvalifikācijas paaugstināšanu šajā jomā. Būtu lietderīgi izanalizēt pašreizējās iniciatīvas un izglītības programmas, jo īpaši pamatizglītības un vidējās izglītības programmas, kā arī pilsoniskās sabiedrības organizāciju un sociālo partneru ieguldīto darbu. Pētījumu varētu balstīties uz 2013. gada pētījumu Learning Europe at School (Mācīšanās par Eiropu skolā). |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Papildus tam ļoti noderīgs un nepieciešams būtu to mācīšanas un mācīšanās materiālu un resursu saraksts, kas radīti, īstenojot attiecīgus ES finansētus projektus. Visus šos instrumentus varētu apkopot platformā, tos grupējot pēc valodas, vecuma grupas un temata, un tā varētu būt līdzīga vietnei “Ko manā labā dara Eiropa”, un to varētu izmantot mācīšanas un mācīšanās nolūkā skolās. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESK uzskata, ka mācību programmas koncepciju vajadzētu izskatīt plašāk un iekļaut fakultatīvo mācību programmu, tādējādi atzīstot vērtīgās mācību aktivitātes, kas papildina mācīšanos ārpus stundām un mācību priekšmetiem un kurās ES jauniešiem un iedzīvotājiem tiek pasniegta vēlamajā gaismā. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESK uzskata, ka neliels metodoloģiskais materiāls (pamata kopums) būtu jāsagatavo katrai skolai (izglītojamiem un skolotājiem), lai palīdzētu uzlabot visu cilvēku izglītošanu par ES. Šī metodoloģiskā materiāla saturs varētu iegūt dažādu veidolu un tas būtu jāpielāgo valsts un reģionālajam kontekstam, kā arī cilvēkiem ar īpašām vajadzībām. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Lai palielinātu politisko atbalstu labākai izglītošanai par ES, Eiropas līmenī būtu jāizveido augsta līmeņa ekspertu grupa zināšanu par Eiropu apguves jautājumos, un tajā vajadzētu būt pārstāvētām dalībvalstīm un pazīstamiem ekspertiem. Šī grupa varētu izglītības ministriem apspriešanai iesniegt politikas priekšlikumus un ieteikumus, kuri tiktu izmantoti Padomes secinājumu sagatavošanā. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Skolotājiem ir liela nozīme kā “nākotnes arhitektiem”. Viņiem ir nepieciešamas labākas zināšanas par ES un prasmes izglītot par Eiropu jebkura vecuma skolēnus. Skolotājiem trūkst zināšanu par ES, dažiem trūkst pieredzes, bet citi par savām zināšanām nav tik pārliecināti, lai tās varētu pasniegt klasei. Tāpēc EESK vēlas, lai uzsvars tiktu likts uz skolotāju sagatavošanu ES un dalībvalstu līmenī, kā arī lai skolotāji tiktu atbalstīti esošo materiālu izmantošanā un saņemtu palīdzību, izmantojot jauno digitālo tehnoloģiju sniegtās iespējas. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EESK ir pārliecināta par redzējumu, ka jauniešiem, kuri absolvē skolu, vajadzētu būt pamatzināšanām par ES, proti, sava veida “ES pratībai”. EESK apzinās, ka izglītot aptuveni 72 miljonus skolēnu, kuri mācās ES pamatskolās un dažādu līmeņu vidējās izglītības iestādēs, ir ne tikai diezgan liels izaicinājums, bet arī lieliska iespēja. Tā ietver arī iespēju apmeklēt Eiropas iestādes. Arī skolotājiem vajadzētu būt šādai iespējai, lai gūtu konkrētu pieredzi, apspriestos ar dažādām organizācijām un iestādēm (piemēram, EESK) un atgrieztos mājās ar labākām zināšanām par Eiropu, tās lomu, vērtībām un organizatorisko struktūru. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Iespēja, kas jāizmanto – jauna iniciatīva īstajā laikā

| 2.1. | EESK vēlas izmantot iespēju, ko paver EK un EP sastāva atjaunošana un, jo īpaši jaunā izglītības, kultūras, jaunatnes un sporta komisāra iecelšana, un vērst uzmanību uz to, kā par Eiropu mācīt skolā. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Iepriekšējos atzinumos EESK ir uzsvērusi, cik svarīga ir izglītošana par ES vēsturi, vērtībām, demokrātiju un sasniegumiem, kā arī par tās nozīmi, jo tas ir veids, kā panākt, lai ES iegūtu lielāku jēgu savu pilsoņu acīs. Formālās izglītības sistēmai ir liela ietekme uz to, kā jaunieši uztver pasauli, tādēļ tai ir liela nozīme viņu izpratnes par ES veidošanā. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Šis atzinums papildina atzinumu SOC/612 (6), un tā mērķis ir atbalstīt, stiprināt un padarīt intensīvāku tajā ietverto aicinājumu strādāt izglītošanas par ES jomā. Šajā atzinumā EESK vēlas likt lielāku uzsvaru uz Eiropu un uz izglītību par ES vispār, un jo īpaši uz zināšanu par Eiropu apguvi skolā. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Eiropas un ES nākotni veidos un attīstīs mūsu jaunieši – skolēni, kuri šodien vēl sēž skolas solā un kurus ietekmē viņu vide, ģimene un draugi. Tādēļ ir svarīgi panākt jauniešu aktīvu iesaisti ES jautājumu risināšanā un nodrošināt, lai skolas sniegtu informāciju, kā arī radītu iespējas kritiskām un konstruktīvām diskusijām par ES jautājumiem. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Iedzīvotāju informētības līmenis par ES, tās struktūru un darbību katrā dalībvalstī ir atšķirīgs. Tas ietver informētību par ES iestāžu uzdevumu un ES politikas ietekmi uz Eiropas iedzīvotāju dzīvi. Cilvēku izglītošana par Eiropu varētu izpausties kā īpašs priekšmets vai modulis, vai arī to varētu iekļaut dažādos mācību priekšmetos dažādos izglītības līmeņos, dodot pienācīgu brīvību valstu izglītības pārvaldes iestādēm un skolām. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Tādēļ arvien lielāka nozīme ir skolām un skolotājiem, un veidam, kā skolotāji izglīto skolēnus par ES, jo īpaši ņemot vērā eiroskepticisma pieaugumu dažās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Tendences liecina, ka sabiedrības prasības pret skolas nodrošināto formālo izglītību pakāpeniski palielinās. Šajā izglītībā – vismaz pamatskolas un vidusskolas līmenī – būtu nevis jānodrošina tikai faktos balstīts mācību process, bet jācenšas sniegt skolēniem prasmes un kompetences, kas viņiem ir nepieciešamas, lai spētu domāt kritiski, iemācītos izprast un analizēt informāciju un veidot savu viedokli. Skolēniem cita starpā būtu jāveido informācijā balstīts viedoklis par ES. Skolas nevar izdarīt visu, tādēļ labāka koordinācija starp dažādajām formālās, neformālās un ikdienējās izglītības struktūrām sekmētu Eiropas projekta panākumus. Turklāt jānorāda – jo agrāk jaunieši saskarsies ar Eiropas jautājumiem un tiks ieinteresēti par Eiropu, jo vairāk viņi jutīsies kā eiropieši. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Vienlaikus tas uzliek zināmus pienākumus skolotājiem, kuru atbildība palielinās. Tādēļ ir svarīgi sniegt papildu atbalstu skolotājiem, nodrošinot praktiskus metodiskos līdzekļus mācīšanai par ES, un paredzēt daudzveidīgus lietošanai gatavus materiālus par dažādiem tematiem, kas būtu piemēroti dažādām vecuma grupām un pieejami visās ES valodās, vienlaikus ņemot vērā katras dalībvalsts konkrēto situāciju. |
| --- | --- |

2.8.

3.   ES un dalībvalstu atbildība

| 3.1. | Nav šaubu, ka galvenā atbildība par izglītību un apmācību jāuzņemas dalībvalstīm. Tomēr komplementāro funkciju ietvaros ES varētu uzņemties lielāku lomu un piedāvāt īpašus pasākumus un aktivitātes ar mērķi uzlabot vispārējās zināšanas par ES. EESK uzskata, ka šobrīd ir īstais laiks rīkoties. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Balstoties uz 2015. gada martā ES vadītāju parakstīto Parīzes deklarāciju (7), EESK izprot 2018. gada Padomes ieteikumus (8) kā skaidru dalībvalstu pilnvarojumu politiskajā darba kārtībā pārliecinoši iekļaut mācīšanu un mācīšanos par “Eiropas Savienību”. Šis ir jauns sākumpunkts, no kura iecerēts mācīšanā stiprināt Eiropas dimensiju un izglītības darbiniekiem sniegt nepieciešamo atbalstu. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Pēdējo gadu laikā ES ir intensīvi risinājusi jautājumus, kas ir saistīti ar izglītību un apmācību, un nesen ievadījusi tematu par Eiropu zināšanu apguvi skolā. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | No 2011. līdz 2013. gadam Komisija pēc EP pieprasījuma īstenoja iniciatīvu “Mācīšanās par ES skolā”. EP rezolūcija “Mācīšanās par ES skolā” (9) tika pieņemta vēlāk – 2016. gadā, un tajā tika īpaši uzsvērta šā jautājuma nozīme un sniegti konkrēti ieteikumi ES un dalībvalstu līmenī, kas mūsu skatījumā joprojām būtu jāatbalsta un jāizmanto kā pamats jaunām iniciatīvām. EESK atzīst un atbalsta EP un Komisijas iniciatīvas un ļoti cer, ka šī EESK iniciatīva dos jaunu un spēcīgu impulsu jaunai pieejai. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Dokuments “Pamatkompetences mūžizglītībai – Eiropas atsauces satvars” (10) tika atjaunināts 2018. gadā, un tajā ir noteiktas kompetences, kas katram Eiropas pilsonim ir nepieciešamas viņa personīgajai pilnveidei un izaugsmei, nodarbinātībai, sociālai iekļautībai un aktīvam pilsoniskumam. Pārskatītajā satvarā ir iekļauta iedaļa par kultūras izpratni un izpausmi. Tas nozīmē, ka ir jāpilnveido zināšanas par vietējo, valsts, reģionālo, Eiropas un pasaules kultūru un tās izpausmēm, tostarp valodām, mantojumu, tradīcijām un kultūras darbiem, kā arī izpratne par to, kā šie izpausmes veidi var ietekmēt cits citu un indivīda idejas. No tā varētu iedvesmoties, lai atjauninātu skolu izglītības programmas, kā arī neformālās un ikdienējās izglītības programmas nolūkā izglītot cilvēkus par ES. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Erasmus programmai, kas guvusi neticamus panākumus, arī turpmāk būtu jādod iespēja iegūt zināšanas par ES.Būtu jāsaglabā iespēja mācīties par ES. Beidzamo 32 gadu laikā vairāk nekā 10 miljoni cilvēku ir izmantojuši Erasmus (11). Saskaņā ar Komisijas priekšlikumu jaunajai Erasmus programmai 2021.–2027. gadam ir paredzēts divas reizes lielāks budžets nekā iepriekšējām programmām un tas pieaudzis no nedaudz mazāk kā 15 miljardiem līdz 30 miljardiem, un ar to paredzēts sniegt atbalstu izglītojošām un skaidrojošām darbībām par ES. Piemēram, vajadzētu būt iespējai ar Jean Monnet iniciatīvām atbalstīt pasākumus ne tikai augstākās izglītības jomā, bet arī citos izglītības un apmācības līmeņos. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Eksistē arī citas svarīgas un veiksmīgas ES programmas jauniešiem. DicoverEU (12) dod jauniešiem iespēju bez maksas ar vilcienu apceļot Eiropu un atklāt ne tikai krāšņas ainavas un satikt citus līdzīgi domājošus ceļotājus, bet arī palielināt savu neatkarību un pašpārliecību, kā arī iepazīt ES raksturu. Vēl viena iniciatīva – Eiropas Solidaritātes korpuss (13) – jauniešiem dod iespēju savā valstī vai ārvalstīs veikt brīvprātīgo darbu vai strādāt projektos, kas sniedz labumu kopienām un cilvēkiem visā Eiropā. |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.4. | Viena no galvenajām lomām izglītībā ir dalībvalstīm. Komisijas 2013. gada pētījums (14) atklāj, ka dalībvalstīs ir acīmredzama politiskā griba uzlabot šādu informāciju, tomēr darāmā joprojām ir daudz. Pētījumā ir izzināts, kā iespējams veidot skolēnu zināšanas par ES, un sniegti ieteikumi Komisijai un dažādajiem iesaistītajiem partneriem, jo īpaši skolotājiem. Dažas dalībvalstis mācīšanos par ES ir iekļāvušas mācību programmās un skolotāju sagatavošanas programmās. Tomēr ir ļoti maz pierādījumu tam, ka ar Eiropu saistītais mācību saturs ir izstrādāts progresīvā veidā, lai skolēnus vadītu no pamatfaktiem līdz pilnīgākai izpratnei. ES iestāžu darbība un lēmumu pieņemšanas process, kas ir ļoti būtiski pilsoniskai līdzdalībai ir lielā mērā novārtā atstāts temats salīdzinājumā ar citiem vienkāršākiem faktiem. Turklāt šis svarīgais pētījums ir balstīts uz datiem, kas ir vecāki par 10 gadiem. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Visās dalībvalstīs tiek īstenoti daži pasākumi, kas pārsniedz valsts prasības attiecībā uz mācīšanos par Eiropu. Skolas, NVO, fondi vai universitātes, kas sadarbojas ar skolām un skolotājiem jau aktīvi cenšas uzlabot to, kā tie pasniegtas zināšanas par Eiropu. Visā ES pie šī jautājuma strādā zinošas un ieinteresētas vietējās organizācijas. Daudzas iniciatīvas finansē ES, bet ne visas. Šādu pasākumu īstenošana pierāda, ka ir pieprasījums un nepieciešamība vēl vairāk pilnveidot atbalstu mācīšanai par Eiropu. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Tiek īstenotas daudzas ar informēšanu saistītas iniciatīvas, kā arī pilsoniskās sabiedrības programmas un sociālo partneru iniciatīvas, bet Komisijas 2013. gada pētījums (15) liecina, ka varētu tikt uzlabota informācijas un skolu programmu struktūra. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EESK iniciatīva “Jūsu Eiropa, jūsu lēmumi” (16) arī ir pieminēšanas vērts labas prakses piemērs. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Īstenojamie politiskie priekšlikumi un stimuli

| 4.1. | ES, jo īpaši jaunajam Komisijas sastāvam un jaunajam izglītības, kultūras, jaunatnes un sporta komisāram, būtu jāapsver, kā kopā ar dalībvalstīm radīt jaunu impulsu, lai veicinātu intensīvu vispārēju diskusiju par to, kāda nozīme ir mācīšanai par Eiropu skolā. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Ar mērķi sagādāt vairāk pierādījumu, lai būtu iespējams radīt uz datiem balstītas politikas pamatnostādnes pabeigt un pilnveidot pašreizējos pasākumus, būtu jāveic jauns pētījums par dalībvalstīs ES izglītības jomā skolās pastāvošo pašreizējo situāciju. Šis pētījums būtu jāizmanto kā pamats jaunām iniciatīvām, kuru mērķis ir apkopot piemērus, salīdzināt dažādus labas prakses piemērus, apspriest tos un demonstrēt rezultātus. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Papildus jaunajam pētījumam Komisijai būtu jāapkopo visi mācību materiāli/resursi, kuri kopš 2010. gada radīti, īstenojot svarīgākos ES finansētos projektus par tematiem, kas ir saistīti ar zināšanu par ES apguvi skolā (piemēram, projekti, kas ir finansēti ar Jean Monnet iniciatīvu starpniecību, ietverot katra šāda projekta kopsavilkumu). |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Lai palielinātu politisko atbalstu labākai izglītošanai par ES, Eiropas līmenī būtu jāizveido augsta līmeņa ekspertu grupa zināšanu par Eiropu apguves jautājumos, un tajā vajadzētu būt pārstāvētām dalībvalstīm un pazīstamiem ekspertiem. Pēc brīvprātības principa varētu izzināt, vai pastāv kopēji veidi un līdzekļi tam, kā cilvēkiem pasniegt pamatfaktus un informāciju par Eiropas integrāciju. Šī grupa varētu izglītības ministriem apspriešanai iesniegt politikas priekšlikumus un ieteikumus, kuri tiktu izmantoti Padomes secinājumu sagatavošanā. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Dalībvalstu skolās būtu jāievieš ES diena (brīvprātīgi). Šī jaunā iniciatīva radītu konkrētu iespēju intensīvā, labvēlīgā un uz nākotni vērstā veidā Eiropas skolās apspriest ar ES saistītus tematus un izmantot un ieviest metodiskos līdzekļus. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Eiropas izglītības jomā atzinīgi tiktu novērtētas pilsoniskās sabiedrības iniciatīvas un programmas, kuras varētu organizēt arī sociālie partneri. Šīs organizācijas būtu cieši jāiesaista apspriedēs, īstenošanā, sagatavošanā un/vai labas prakses materiālu atlasē tematiskām diskusijām skolās, kā arī diskusijās par ES nozīmi un turpmāko lomu (17). Tiek īstenotas vairākas parauga cienīgas programmas. Tomēr to ietekme varētu būt daudz lielāka, ja tās būtu iekļautas plašākā skolu mācību programmā un pasākumos. |
| --- | --- |

4.6.

5.   Skolām paredzētu metodisko līdzekļu izstrādāšana

| 5.1. | Vairākos avotos jau ir pieejami daudzi resursi zināšanu apguvei par ES. Ir pieejams milzīgs materiālu un metodisko līdzekļu apjoms – jo īpaši ES līmenī. Tomēr tos ne vienmēr ir viegli atrast, jo sevišķi tad, ja persona nav informēta par šādiem materiāliem. Tādēļ nevajadzētu koncentrēties uz jaunu mācīšanas līdzekļu izveidi. Tā vietā vajadzētu pielāgot un uzlabot esošos līdzekļus un informēt par tiem (piemēram, par “Mācību stūrīti”). To varētu izdarīt, izveidojot vienotu tiešsaistes platformu, kurā tiktu apkopoti mācīšanas līdzekļi no visiem dažādajiem avotiem.
  Šajā platformā skolotāji varēs atlasīt materiālus atkarībā no tēmas un vecuma grupas, kurā ir viņu audzēkņi, līdzīgi, kā tas ir iespējams tīmekļa vietnē:“Ko manā labā dara Eiropa” (18), kuru EP izveidoja pirms 2019. gada EP vēlēšanām. |
| --- | --- |

5.1.

Šajā platformā skolotāji varēs atlasīt materiālus atkarībā no tēmas un vecuma grupas, kurā ir viņu audzēkņi, līdzīgi, kā tas ir iespējams tīmekļa vietnē:“Ko manā labā dara Eiropa” (18), kuru EP izveidoja pirms 2019. gada EP vēlēšanām.

| 5.2. | Turklāt skolotāji, vecāki un citi pieaugušie būtiski ietekmē to, kā jaunieši uztver ES. Tādēļ formālās izglītības iestādēm paredzētie metodiskie līdzekļi zināšanu apguvei par ES būtu jāpapildina ar mūžizglītības iespējām pieaugušajiem. Ņemot vērā pašreizējās dezinformācijas problēmas, tas nozīmē arī to, ka cilvēki būtu jāinformē par vietām, kur viņi var atrast drošticamu informāciju par ES. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Metodisko līdzekļu izstrāde ir kopīga atbildība, bet galvenā atbildība jānes dalībvalstīm. Ar Eiropas jautājumiem saistīti temati pirmām kārtām būtu jāizstrādā ES līmenī, bet ar dalībvalstīm saistītie jautājumi – dalībvalstu līmenī. Grāmatās, videomateriālos, CD vai lietotnēs nacionālā dimensija tiks iekļauta paralēli ES-dimensijai. Dalībvalstīm ir jāizlemj, kā un kādā ziņā mācību saturs tiek izmantots, un tā ir skolotāju un skolas atbildība. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Ir labāk un intensīvāk jāizmanto pastāvošie materiāli, jo īpaši pašreizējās tīmekļa vietnes, piemēram, ES izcilais “Mācību stūrītis” (19), kurā materiāli ir pasniegti ļoti labā veidā.
  Tajā ir pieejami materiāli par populārām tēmām pamatskolai un vidusskolai atbilstoši vecuma grupai, zināšanu testi un diezgan daudz specifisku metodisko līdzekļu, sākot no uzdevumu grāmatām, faktu lapām, spēlēm un skolotājiem paredzētiem materiāliem un beidzot ar videomateriāliem. Vecuma grupas ietver arī vecumu līdz 9 gadiem un virs 15 gadiem. Skolēniem ir pieejamas spēles, viktorīnas un uzdevumu grāmatas, kas viņiem izklaidējošā veidā palīdz iegūt zināšanas par ES. Arī skolotājiem šajā vietnē ir pieejami materiāli visām vecuma grupām, lai viņu varētu palīdzēt skolēniem iegūt zināšanas par ES un tās darbību. Skolotāji arī var gūt iedvesmu no stundu plāniem un izmantot tīklošanās iespējas ar citām skolām un skolotājiem visā ES. Kopā ar dalībvalstīm ir jārūpējas, lai informācija par šo materiālu lietošanu būtu vieglāk pieejama un kā to izmantot. |
| --- | --- |

5.4.

Tajā ir pieejami materiāli par populārām tēmām pamatskolai un vidusskolai atbilstoši vecuma grupai, zināšanu testi un diezgan daudz specifisku metodisko līdzekļu, sākot no uzdevumu grāmatām, faktu lapām, spēlēm un skolotājiem paredzētiem materiāliem un beidzot ar videomateriāliem. Vecuma grupas ietver arī vecumu līdz 9 gadiem un virs 15 gadiem. Skolēniem ir pieejamas spēles, viktorīnas un uzdevumu grāmatas, kas viņiem izklaidējošā veidā palīdz iegūt zināšanas par ES. Arī skolotājiem šajā vietnē ir pieejami materiāli visām vecuma grupām, lai viņu varētu palīdzēt skolēniem iegūt zināšanas par ES un tās darbību. Skolotāji arī var gūt iedvesmu no stundu plāniem un izmantot tīklošanās iespējas ar citām skolām un skolotājiem visā ES. Kopā ar dalībvalstīm ir jārūpējas, lai informācija par šo materiālu lietošanu būtu vieglāk pieejama un kā to izmantot.

| 5.5. | ES līmenī ir pieejams milzīgs materiālu un metodisko līdzekļu apjoms. To izmantošana ir atkarīga no vairākiem kritērijiem: izglītības pakāpes, temata, izglītības sistēmas un dalībvalsts izglītības politikas konkrētā rakstura. Tomēr EESK iesaka izstrādāt katrai skolai ES paredzētu pamatkomplektu (nelielu metodisko līdzekļu kopumu), kas būtu koncentrēti vērsts tikai uz tematiem, un to izmantot komunikācijas pastiprināšanai. Šim materiālam sadarbībā ar dalībvalsts izglītības ministriju jābūt pieejamam attiecīgai skolai kopā ar citiem konkrētajai valstij paredzētajiem materiāliem un sadarbībā ar iesaistītajām ES iestādēm un organizācijām, piemēram, sociālajiem partneriem.
  Pamatkomplektam vajadzētu būt pieejamam tiešsaistē, skolas tīmekļa vietnē, kā arī ar reģionālo un ES kontaktpunktu starpniecību. Tam jāietver, piemēram:






  — | viegli saprotams buklets, skolotājiem un skolēniem paredzēta brošūra (20), |
| --- | --- | --- |

5.5.

Pamatkomplektam vajadzētu būt pieejamam tiešsaistē, skolas tīmekļa vietnē, kā arī ar reģionālo un ES kontaktpunktu starpniecību. Tam jāietver, piemēram:

—

viegli saprotams buklets, skolotājiem un skolēniem paredzēta brošūra (20),

| — | katrai valstij īpaši radīts īss videomateriāls vai filma, ko ir izveidojuši tās iedzīvotāji, |
| --- | --- |

—

katrai valstij īpaši radīts īss videomateriāls vai filma, ko ir izveidojuši tās iedzīvotāji,

| — | ES līmenī piedāvātu materiālu izlase par ES tematikas pasniegšanu skolā. Šie materiāli būtu jāparedz konkrētiem skolas līmeņiem (pirmsskolai, pamatskolai, vidusskolai, augstskolām), kā arī tajos būtu jāietver saites uz galvenajām tiešsaistes vietnēm, tostarp uz “Mācīšanās stūrīti”, |
| --- | --- |

—

ES līmenī piedāvātu materiālu izlase par ES tematikas pasniegšanu skolā. Šie materiāli būtu jāparedz konkrētiem skolas līmeņiem (pirmsskolai, pamatskolai, vidusskolai, augstskolām), kā arī tajos būtu jāietver saites uz galvenajām tiešsaistes vietnēm, tostarp uz “Mācīšanās stūrīti”,

| — | dalībvalsts materiāli par reāliem labas prakses piemēriem. |
| --- | --- |

—

dalībvalsts materiāli par reāliem labas prakses piemēriem.

| 5.6. | Vajadzētu tiekties uz to, lai katram skolēnam, kas absolvē skolu, būtu pamatzināšanas par ES, proti, sava veida pratība ES jautājumos. EESK apzinās, ka sasniegt un izglītot aptuveni 72 miljonus skolēnu, kuri ES mācās sākumskolā, pamatskolā un vidusskolā, ir diezgan liels izaicinājums. Tas ietver studentu un skolēnu iespēju apmeklēt Eiropas iestādes un iepazīties ar ES un tās vēsturi (Eiropas vēstures nams). Arī skolotājiem vajadzētu būt iespējai aktīvi iepazīties ar ES iestādēm, lai gūtu konkrētu pieredzi, apspriestos ar dažādām organizācijām un iestādēm (piemēram, EESK) un atgrieztos mājās ar labākām zināšanām par Eiropu, tās lomu, vērtībām un organizatorisko struktūru. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Šī ES izglītība būtu jāveicina ar dažādiem līmeņiem paredzētiem metodoloģiskiem materiāliem, piemēram:






  — | pamatskolā skolēniem būtu jāmācās par citu ES valstu kultūru un tradīcijām, piemēram, to valodu, ēdieniem, mūziku, svētku dienām, ģeogrāfiju, tautastērpiem un tautas dejām, |
| --- | --- | --- |

5.7.

—

pamatskolā skolēniem būtu jāmācās par citu ES valstu kultūru un tradīcijām, piemēram, to valodu, ēdieniem, mūziku, svētku dienām, ģeogrāfiju, tautastērpiem un tautas dejām,

| — | vidusskolā skolēni būtu jāiepazīstina ar precīzākiem faktiem par ES un jāsāk veidot pilsoniskā atbildība. Metodiskajiem līdzekļiem būtu jāaptver ES vēsture, ES galvenie sasniegumi (piemēram, tās ieguldījums miera veidošanā), ES iestādes, ES politika, ES vēlēšanas, plašsaziņas līdzekļu lietotprasme, kritiska ziņu uztvere un aktīvs pilsoniskums, |
| --- | --- |

—

vidusskolā skolēni būtu jāiepazīstina ar precīzākiem faktiem par ES un jāsāk veidot pilsoniskā atbildība. Metodiskajiem līdzekļiem būtu jāaptver ES vēsture, ES galvenie sasniegumi (piemēram, tās ieguldījums miera veidošanā), ES iestādes, ES politika, ES vēlēšanas, plašsaziņas līdzekļu lietotprasme, kritiska ziņu uztvere un aktīvs pilsoniskums,

| — | augstākās izglītības līmenī metodiskajiem līdzekļiem būtu jāsniedz padziļinātāka informācija, piemēram, par ES politikas nostādnēm, politiskajām struktūrām, ekonomiku, darba tirgu, sociālās politikas jautājumiem, mobilitāti, tiesībām un sociālo partnerību. Tie varētu ietvert arī līdzekļus, kas ir pielāgoti konkrētām profesijām, piemēram, žurnālistiem vai vietējiem/reģionāliem politiķiem. |
| --- | --- |

—

augstākās izglītības līmenī metodiskajiem līdzekļiem būtu jāsniedz padziļinātāka informācija, piemēram, par ES politikas nostādnēm, politiskajām struktūrām, ekonomiku, darba tirgu, sociālās politikas jautājumiem, mobilitāti, tiesībām un sociālo partnerību. Tie varētu ietvert arī līdzekļus, kas ir pielāgoti konkrētām profesijām, piemēram, žurnālistiem vai vietējiem/reģionāliem politiķiem.

| 5.8. | Skolotāju svarīgā un izšķirošā loma |
| --- | --- |

5.8.

| 5.8.1. | Skolotājiem ir ļoti svarīga loma nākotnes veidošanā. Ir būtiski izveidot īpašu programmu skolotājiem, ņemot vērā attiecīgās dalībvalsts konkrēto situāciju un vajadzības. Pašreiz daudziem skolotājiem trūkst zināšanu par ES, un viņi par savām zināšanām nav tik pārliecināti, lai tās nodotu skolēniem. |
| --- | --- |

5.8.1.

| 5.8.2. | Viņiem ir nepieciešamas labākas zināšanas par Eiropu, lai viņi būtu sagatavoti un varētu skolēnus mācīt par Eiropu jau no agrīna vecuma. Viens no skolotāju izglītības mērķiem ir panākt, lai skolotājiem būtu labāka izpratne par integrācijas institucionālo procesu un ar jaunās didaktiskās pieejas palīdzību viņi varētu to izskaidrot skolēniem. Viņiem arī būs jāizmanto jauni didaktikas koncepti. |
| --- | --- |

5.8.2.

| 5.8.3. | EESK atzinīgi vērtē modernizēto un centralizēto platformu “Mācību stūrītis” (21), kas nesen ir izveidota ES tīmekļa vietnē. “Mācību stūrītis”galvenokārt ir paredzēts pamatskolu un vidusskolu skolēniem, viņu skolotājiem un vecākiem, un tajā vienā vietā ir apkopotas Komisijas un citu iestāžu izstrādātas spēles, viktorīnas, mācību materiāli par ES un priekšrocībām, ko tā sniedz Eiropas iedzīvotājiem.
  eTwinning
  ir pasaulē lielākais skolotāju tīkls. Vairāk nekā 680 000 skolotāju ir reģistrējušies eTwinning tīklā. Tas viņiem dod iespēju veidot kopīgus projektus, pilnveidot skolotāju un skolēnu prasmes. Tas ir ļoti svarīgi, lai veidotos Eiropas piederības sajūta. Būtu jāuzlabo skolotāju informētība par šo rīku. |
| --- | --- |

5.8.3.

| 5.8.4. | EESK uzskata, ka vajadzētu būt iespējai, ka dažas iestādes, kuras saņem ES finansiālo atbalstu, jo īpaši Eiropas Universitātes institūts un Eiropas Koledža nodrošinātu apmācības par Eiropas jautājumiem visiem skolotāju apmācību vadītājiem ES. Turklāt Erasmus+ (22) studentiem un Jean Monnet programmās iesaistītajiem akadēmisko aprindu pārstāvjiem būtu jāieņem svarīga loma skolās un jārīkojas kā ES vēstniekiem. |
| --- | --- |

5.8.4.

| 5.8.5. | EESK arī uzskata – ir svarīgi, ka Komisija ir izveidojusi skolotāju grupu testēšanas jautājumos, kuras sastāvā ir viens pamatskolas skolotājs un viens vidusskolas skolotājs no katras dalībvalsts, kurus izvēlējušās Komisijas pārstāvniecības. Šī grupa sniedz ieteikumus par Komisijas dienestu izstrādāto mācību materiālu saturu un pasniegšanas veidu. Tas varētu būt ļoti noderīgi, lai panāktu piedāvājuma atbilstību pašreizējām tendencēm un vajadzībām. |
| --- | --- |

5.8.5.

| 5.8.6. | Papildus zināšanu par Eiropu apguvei izglītības iestādēs ir svarīgi, lai informācija būtu pieejama arī plašākai sabiedrībai, piemēram, publiskajās bibliotēkās un citās publiskās vietās. |
| --- | --- |

5.8.6.

Briselē, 2019. gada 17. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētājs

Luca JAHIER

---

(1)  Parīzes deklarācija, 17.3.2015.

1

(2)  Padomes ieteikums (2018), ST/9010/2018/INIT.

2

(3)  EP rezolūcija (2016) (2015/2138(INI)).

3

(4)  OV C 228, 5.7.2019., 68. lpp.

4

(5)  Learning Europe at School (Mācīšanās par Eiropu skolā), EK pētījums, 2013.

5

(6)  OV C 228, 5.7.2019., 68. lpp.

6

(7)  Parīzes deklarācija, 17.3.2015.

7

(8)  Padomes Ieteikums (2018), ST/9010/2018/INIT.

8

(9)  EP rezolūcija (2016) (2015/2138(INI)).

9

(10)  Padomes Ieteikums (2018/C 189/01).

10

(11)  EK, “Ieguldījums cilvēkos”, 2018. gada maijs.

11

(12)  https://europa.eu/youth/discovereu_lv

12

(13)  COM(2018) 440 final.

13

(14)  Learning Europe at School (Mācīšanās par Eiropu skolā), EK pētījums, 2013.

14

(15)  Ibidem.

15

(16)  EESK, “Jūsu Eiropa, jūsu lēmumi”.

16

(17)  The Future Evolution of Civil Society in EU by 2030 (Pilsoniskās sabiedrības turpmākā attīstība ES līdz 2030. gadam).

17

(18)  https://what-europe-does-for-me.eu/lv/home

18

(19)  “Mācību stūrītis”.

19

(20)  Austrijas piemērs: neliela brošūra ar īsu tekstu, kas ir atšķirīga skolotājiem un skolēniem, kurā ietvertas Eiropas un valstu saites uz tīmekļa vietnēm ar īsu komentāru par dažādiem tematiem.

20

(21)  “Mācību stūrītis”.

21

(22)  OV C 228, 5.7.2019., 68. lpp.

22

---

| 18.10.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 353/59 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 353/59

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Rūpniecības nozaru skatījums uz klimata un enerģētikas politikas saskaņošanu”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2019/C 353/10)

Ziņotājs: Aurel Laurențiu PLOSCEANU

Līdzziņotājs: Enrico GIBELLIERI

| Pilnsapulces lēmums | 24.1.2019. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Reglamenta 32. panta 2. punkts
  Pašiniciatīvas atzinums |
| Atbildīgā struktūrvienība | Rūpniecības pārmaiņu konsultatīvā komisija (CCMI) |
| Pieņemts CCMI sanāksmē | 3.6.2019. |
| Pieņemts plenārsesijā | 17.7.2019. |
| Plenārsesija Nr. | 545 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 148/3/3 |

Pilnsapulces lēmums

24.1.2019.

Juridiskais pamats

Reglamenta 32. panta 2. punkts

Pašiniciatīvas atzinums

Atbildīgā struktūrvienība

Rūpniecības pārmaiņu konsultatīvā komisija (CCMI)

Pieņemts CCMI sanāksmē

3.6.2019.

Pieņemts plenārsesijā

17.7.2019.

Plenārsesija Nr.

545

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

148/3/3

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Eiropas resursietilpīgajām un energoietilpīgajām nozarēm ir stratēģiska nozīme ES rūpnieciskās vērtības radīšanas ķēdēs. Saskaņā ar Eiropas klimata pārmaiņu ierobežošanas politikas prasībām Eiropas resursietilpīgajās un energoietilpīgajās nozarēs ir jāveic dziļa pārveide un ļoti lieli ieguldījumi, lai līdz 2050. gadam panāktu klimatneitralitāti. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Pašreizējās emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas mērķis ir stimulēt šos ieguldījumus, nosakot siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisijas cenu, taču divas vajadzības ir savstarpēji pretrunīgas: no vienas puses, lai varētu sasniegt klimata politikas mērķus, ir vajadzīgas augstākas cenas, bet, no otras puses, ir jānodrošina resursietilpīgo un energoietilpīgo nozaru spēja konkurēt ar ārējiem konkurentiem, kas par emisijām maksā zemu cenu vai nemaksā vispār. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Pašreizējā situācijā, kad pasaules tirgos siltumnīcefekta gāzu emisijas cenas ir atšķirīgas, EESK pauž bažas par oglekļa emisiju vai ieguldījumu iespējamo pārvirzi (ražošanu vai ieguldījumu veikšanu tur, kur emisijas kvotu tirdzniecības sistēma nedarbojas) resursietilpīgajās un energoietilpīgajās nozarēs un par darbvietu zaudējumiem, ko izraisa šāda pārvirze. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Jau pieņemtā atzinumā (1) EESK ierosināja izveidot globālu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu, lai radītu vienlīdzīgus apstākļus resursietilpīgo un energoietilpīgo nozaru starptautiskai konkurencei. Līdz šim šis ierosinājums nav radis atsaucību. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK uzskata, ka ir būtiski rūpniecības un enerģētikas politiku saskaņot ar klimata politiku, lai varētu piesaistīt lielus ieguldījumus, kas vajadzīgi resursietilpīgo un energoietilpīgo nozaru pārejai uz bezoglekļa ekonomikas modeli, un ka tai vajadzētu būt “taisnīgai pārejai”, kuras veidošanā un īstenošanā aktīvi jāiesaista sociālie partneri. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ES un dalībvalstu ieguldījumiem vajadzētu būt vērstiem uz pētniecību, izstrādi un inovāciju un uz zema oglekļa emisijas līmeņa vai bezoglekļa tehnoloģiju ieviešanu minētajās nozarēs, kā arī uz šīm nozarēm vajadzīgās papildu elektroenerģijas ražošanu un darbaspēka izglītošanu un apmācību. Tāpēc nākamajā daudzgadu finanšu shēmā (2021.–2027. gadam) jāpalielina finansējums, kas šim nolūkam paredzēts Komisijas priekšlikumā par programmu InvestEU, kā arī finansējums citām ar to saistītajām ieguldījumu programmām. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESK iecerējusi iesaistīties pārdomās par ilgtermiņa rūpniecības stratēģiju, ko Eiropadome (2) ierosinājusi izstrādāt, un izvērtēt tehniskās un juridiskās iespējas īstenot vienu no daudzajiem pašlaik publiski apspriestajiem politiskajiem risinājumiem, proti, iespējas uz robežas īstenot rūpniecisko preču sastāvā esošo parasto metālu, ķimikāliju un materiālu radīto siltumnīcefekta gāzu emisiju iekšējo cenu pielāgošanas pasākumus. Komiteja norāda, ka savā pašiniciatīvas atzinumā “Tirgus instrumenti – ES ekonomika, kas rada zemu oglekļa emisiju līmeni” (3) jau 2014. gadā tā ir vērsusi uzmanību uz nepieciešamību izskatīt un, iespējams, ieviest šāda veida mehānismu, taču Komisija un Padome nav atbilstīgi reaģējušas. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESK iesaka Komisijai padziļināt pārdomas par šo un citiem politiskajiem risinājumiem, piemēram, par emisiju tirdzniecības sistēmas reformu, oglekļa cenu pielāgošanu uz robežas (4) un no oglekļa intensitātes atkarīgu PVN likmi (5), un salīdzināt tos, ņemot vērā šādus faktorus:






  — | ietekme uz oglekļa un ieguldījumu pārvirzi nākotnē, kad ES būs augstākas cenas un mazāka emisiju tirdzniecības sistēmas kvotu pieejamība, |
| --- | --- | --- |

1.8.

—

ietekme uz oglekļa un ieguldījumu pārvirzi nākotnē, kad ES būs augstākas cenas un mazāka emisiju tirdzniecības sistēmas kvotu pieejamība,

| — | juridiskā noteiktība tādā jomā kā atbilstība PTO noteikumiem, |
| --- | --- |

—

juridiskā noteiktība tādā jomā kā atbilstība PTO noteikumiem,

| — | pieņemamība tirdzniecības partneriem, |
| --- | --- |

—

pieņemamība tirdzniecības partneriem,

| — | tehniskās īstenošanas iespējas, it īpaši saistībā ar vispārpieņemtu grāmatvedības un mērīšanas standartu, kā arī ticamu un atzītu datubāzu pieejamība. |
| --- | --- |

—

tehniskās īstenošanas iespējas, it īpaši saistībā ar vispārpieņemtu grāmatvedības un mērīšanas standartu, kā arī ticamu un atzītu datubāzu pieejamība.

| 1.9. | EESK arī iesaka Komisijai laikus sākt apspriešanos ar ES galvenajiem tirdzniecības partneriem, lai uzzinātu viņu viedokli par apsvērtajiem risinājumiem. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Vispārīgas piezīmes

2.1.   
  Klimata politikas dilemma resursietilpīgajās un energoietilpīgajās nozarēs

Īstenojot klimata politiku, neizbēgami saskaramies ar vienu problēmu.

| 2.1.1. | No vienas puses, šīs politikas mērķis ir būtiski samazināt siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisijas (gan tās, ko rada fosilā kurināmā sadedzināšana, gan tās, kuras rada rūpnieciskie procesi). ES mērķis ir sasniegt oglekļa neitralitāti līdz 2050. gadam, kā to mudina darīt Komisijas paziņojums “Tīru planētu – visiem!”Ja tādā veidā, lai lauksaimniecība spētu pabarot cilvēci, tiks veikti šie emisiju samazinājumi, globālajai sasilšanai jābūt ievērojami zemākai par 2 °C un, cerams, zemākai par 1,5 °C. Tirgus ekonomikā ļoti efektīvs līdzeklis ir SEG emisiju cenas noteikšana. Tādējādi ekonomikas dalībnieki var rentabli ieguldīt līdzekļus iekārtās vai procesos (tostarp oglekļa piesaistē un uzglabāšanā/izmantošanā), kas mazina emisijas, vai arī ietaupīt līdzekļus, samazinot materiālu patēriņu (piemēram, izmantojot ilglaicīgākus produktus) vai iepērkot tādus materiālus, kuri rada mazākas SEG emisijas (piemēram, pārstrādātus materiālus). Lai šī metode būtu efektīva, siltumnīcefekta gāzu emisiju cenai jābūt tik augstai un prognozējamai, ka tā veicina ieguldījumus vai rīcības maiņu. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | No otras puses, resursietilpīgajās un energoietilpīgajās nozarēs enerģijas izmaksas veido lielu daļu no kopējām izmaksām – 25 % tēraudam, 22–29 % alumīnijam (6) un 25–32 % stiklam (7). |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Ja enerģijas izmaksas palielinās tādēļ, ka Eiropas Savienībā tiek noteiktas augstākas siltumnīcefekta gāzu emisiju cenas nekā citviet, un tādēļ, ka tiek veikti lieli un savlaicīgi ieguldījumi zema oglekļa emisijas līmeņa vai bezoglekļa tehnoloģijās, ko izmanto resursietilpīgās un energoietilpīgās nozarēs un šīm tehnoloģijām vajadzīgās elektroenerģijas ražošanas, pārvades un glabāšanas jaudas nodrošināšanai (8), un tāpēc pieaug amortizācijas izmaksas, tiek apdraudēta ES resursietilpīgo un energoietilpīgo nozaru ārējā konkurētspēja. Neraugoties uz centieniem paaugstināt energoefektivitāti, šīs nozares galu galā ražo par augstākām cenām nekā to ārējie konkurenti. Šajos tirgos ar ļoti standartizētiem produktiem augstāka cena izraisa tirgus daļas un ar to saistīto darbvietu zaudēšanu. Ja tā notiek, siltumnīcefekta gāzu emisijas no ES ražotājiem vienkārši tiek pārvirzītas ražotājiem citās vietās (un tie bieži vien ir mazāk energoefektīvi), (labākajā gadījumā) neietekmējot kopējo siltumnīcas efektu izraisošo gāzu (SEG) emisiju. Šī parādība tiek dēvēta par “oglekļa emisijas pārvirzi”. Globālās konkurences apstākļos, kad siltumnīcefekta gāzu emisiju cena ir nulle, tas nozīmē, ka oglekļa cena ir jānosaka pēc iespējas zemākā – un pat nulles līmenī.
  Šī parādība ir saistīta ar “ieguldījumu pārvirzi”. Pat ja siltumnīcefekta gāzu emisijām Eiropas Savienībā būs zema cena, neskaidrība par šīs cenas izmaiņām jau pašlaik kavē ieguldījumus resursietilpīgo un energoietilpīgo nozaru rūpniecisko iekārtu uzturēšanā un modernizācijā, un šīs neskaidrības negatīvā ietekme rada ļoti lielu satraukumu, jo tā vēl vairāk mazina ES ražotāju konkurētspēju. Ieguldījumu pārvirze ES resursietilpīgajās un energoietilpīgajās nozarēs būtiski palielināsies, ja siltumnīcefekta gāzu emisiju cenas būs ne tikai svārstīgas, bet arī augstas. |
| --- | --- |

2.1.3.

Šī parādība ir saistīta ar “ieguldījumu pārvirzi”. Pat ja siltumnīcefekta gāzu emisijām Eiropas Savienībā būs zema cena, neskaidrība par šīs cenas izmaiņām jau pašlaik kavē ieguldījumus resursietilpīgo un energoietilpīgo nozaru rūpniecisko iekārtu uzturēšanā un modernizācijā, un šīs neskaidrības negatīvā ietekme rada ļoti lielu satraukumu, jo tā vēl vairāk mazina ES ražotāju konkurētspēju. Ieguldījumu pārvirze ES resursietilpīgajās un energoietilpīgajās nozarēs būtiski palielināsies, ja siltumnīcefekta gāzu emisiju cenas būs ne tikai svārstīgas, bet arī augstas.

| 2.1.4. | Emisiju kvotu tirdzniecības sistēma pašlaik ir uzskatāma par ES mēģinājumu noteikt SEG emisiju cenu. Lielākoties tā ir bijusi neefektīva – siltumnīcefekta gāzu emisiju cena gadiem ilgi ir bijusi ļoti zema (pat ja pēdējā laikā tā ir pieaugusi), tomēr tā ir pietiekami svārstīga, lai varētu izraisīt ieguldījumu pārvirzi. Turklāt sistēma ir sarežģīta un paredz daudzus izņēmumus. Viens no šīs neefektivitātes un sarežģītības strukturālajiem iemesliem varētu būt tas, ka emisijas kvotu tirdzniecības sistēma nav spējusi atrisināt iepriekš minēto neizbēgamo problēmu, ko rada pretrunīgās vajadzības nodrošināt gan augstu, gan zemu SEG emisiju cenu.
  Tāpēc, iespējams, būs jāatrisina šī dilemma un jāsaskaņo pretrunīgie politikas mērķi attiecībā uz: 1) klimata pārmaiņu ierobežošanu un 2) Eiropas resursietilpīgo un energoietilpīgo nozaru ārējo konkurētspēju, vienlaikus ievērojot visus citus politikas mērķus, piemēram, brīvu un godīgu tirdzniecību saistībā ar ilgtermiņa rūpniecības stratēģiju, ko Eiropadome aicinājusi izstrādāt. |
| --- | --- |

2.1.4.

Tāpēc, iespējams, būs jāatrisina šī dilemma un jāsaskaņo pretrunīgie politikas mērķi attiecībā uz: 1) klimata pārmaiņu ierobežošanu un 2) Eiropas resursietilpīgo un energoietilpīgo nozaru ārējo konkurētspēju, vienlaikus ievērojot visus citus politikas mērķus, piemēram, brīvu un godīgu tirdzniecību saistībā ar ilgtermiņa rūpniecības stratēģiju, ko Eiropadome aicinājusi izstrādāt.

2.2.   
  Kompensācijas uz robežas kā pēdējā iespēja

| 2.2.1. | ES iestādes dotu priekšroku tādam šīs dilemmas risinājumam kā vienota, globāla emisijas kvotu tirdzniecības sistēma, kas nosaka SEG emisiju cenu visā pasaulē. Tomēr līdz šim šis ierosinājums nav radis atsaucību. Jaunākie ģeopolitiskie notikumi vienpusīguma virzienā raisa maz cerību, ka šāda pasaules līmeņa vienošanās tiks panākta laikus.
  Eiropas Komisijas izvirzītās prasības (pārstrāde, emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas ieņēmumu novirzīšana rūpniecībai, atbalsts inovācijai, bezmaksas kvotas, atļauja dalībvalstīm kompensēt netiešās izmaksas utt.) var nenodrošināt pietiekamus aizsargpasākumus pret oglekļa emisiju vai ieguldījumu pārvirzi apstākļos, kad tiek īstenota asimetriska klimata politika un ES izvirza arvien vērienīgākus klimata aizsardzības mērķus. Tādēļ vairākkārt izskanējuši aicinājumi kā iespējamo risinājumu izmantot alternatīvas koncepcijas klimata politikas mērķu saskaņošanai ar centieniem nodrošināt resursietilpīgo un energoietilpīgo nozaru ārējo konkurētspēju. Šie risinājumi ir saistīti ar Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) ierosināto koncepciju, kas paredz īstenot pielāgošanas pasākumus uz robežas. Šā atzinuma mērķis ir, nākot klajā ar konkrētu priekšlikumu, analizēt šāda risinājuma tehnisko un juridisko iespējamību. |
| --- | --- |

2.2.1.

Eiropas Komisijas izvirzītās prasības (pārstrāde, emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas ieņēmumu novirzīšana rūpniecībai, atbalsts inovācijai, bezmaksas kvotas, atļauja dalībvalstīm kompensēt netiešās izmaksas utt.) var nenodrošināt pietiekamus aizsargpasākumus pret oglekļa emisiju vai ieguldījumu pārvirzi apstākļos, kad tiek īstenota asimetriska klimata politika un ES izvirza arvien vērienīgākus klimata aizsardzības mērķus. Tādēļ vairākkārt izskanējuši aicinājumi kā iespējamo risinājumu izmantot alternatīvas koncepcijas klimata politikas mērķu saskaņošanai ar centieniem nodrošināt resursietilpīgo un energoietilpīgo nozaru ārējo konkurētspēju. Šie risinājumi ir saistīti ar Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) ierosināto koncepciju, kas paredz īstenot pielāgošanas pasākumus uz robežas. Šā atzinuma mērķis ir, nākot klajā ar konkrētu priekšlikumu, analizēt šāda risinājuma tehnisko un juridisko iespējamību.

| 2.3. | PTO tiesiskie principi – pielāgošanas pasākumi uz robežas attiecībā uz iekšējiem patēriņa nodokļiem – nedrīkst diskriminēt ārējos ekonomikas dalībniekus. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.3.1. | Uz robežas veikto pielāgošanas pasākumu princips ir šāds – ja kādā jurisdikcijā ir noteikts iekšējais patēriņa nodoklis, pastāv risks, ka vietējie ražotāji (kam šis nodoklis jāmaksā) salīdzinājumā ar ārējiem konkurentiem (kuriem tas nav jāmaksā) nonāks neizdevīgākā situācijā gan iekšējā tirgū (kur konkurence notiek starp vietējiem ražotājiem un importētājiem), gan eksporta tirgos. Attiecīgās jurisdikcijas iestādēm ir atļauts atjaunot godīgu konkurenci: 1) uzliekot nodokli ievestajām precēm un 2) atmaksājot nodokli par eksportētajām precēm. |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | Pēc pielāgošanas pasākumu pārskatīšanas 1970. gadā (9) (Darba grupas “Tirdzniecības pielāgošanas pasākumi uz robežas”ziņojums) tika norādīts: ja pielāgošanas pasākumi uz robežas atbilst zināmiem nosacījumiem, PTO uzskata, ka ar ražojumiem saistītie pielāgošanas pasākumi ir likumīgi un neraisa bažas par protekcionismu. Šie nosacījumi paredz, ka nedrīkst diskriminēt ārējos ekonomikas dalībniekus (GATT nolīguma (10) II-2.a, III-2. un VI-4. pants), un šajā gadījumā tas nozīmē, ka par ievestajām precēm jāmaksā ne lielāks nodoklis kā tas, ko maksā vietējie ražotāji, un par eksportētajām precēm jāatmaksā ne vairāk kā tā nodokļa summa, kura jau ir samaksāta vietējā tirgū. |
| --- | --- |

2.3.2.

2.4.   
  Paredzētie mehānismi – pārredzama grāmatvedības sistēma eksportētājiem; importētāji maksā tikai par pamatmateriālu radītajām SEG emisijām

| 2.4.1. | Lai uz robežas īstenoto pielāgošanas pasākumu principu varētu piemērot saistībā ar SEG emisijām, paredzēti šādi mehānismi:






  — | lai noteiktu summu, kas jāatmaksā eksportētājiem, pārredzama grāmatvedības sistēma seko līdzi siltumnīcefekta gāzu emisijām, kas ir katra rūpnieciskā ražojuma sastāvā, un visā vērtības radīšanas ķēdē tās tiek norādītas kā vēl viena rēķinu pozīcija, |
| --- | --- | --- |

2.4.1.

—

lai noteiktu summu, kas jāatmaksā eksportētājiem, pārredzama grāmatvedības sistēma seko līdzi siltumnīcefekta gāzu emisijām, kas ir katra rūpnieciskā ražojuma sastāvā, un visā vērtības radīšanas ķēdē tās tiek norādītas kā vēl viena rēķinu pozīcija,

| — | importētāji maksā par SEG emisijām, ko radījuši pamatmateriāli, kuri izmantoti rūpnieciskā ražojuma izgatavošanai, bet ne par SEG emisijām, kuras radījusi šo ražojumu pārveidošana vai formēšana, kā arī to transportēšanas loģistika. Ar šādu metodi var nonākt ļoti tuvu mērķa sasniegšanai, jo pamatmateriāli ir tie, kas izraisa vairāk nekā 90 % no rūpniecisko ražojumu radītajām SEG emisijām. Tā nodrošina neapstrīdamu pierādījumu muitas iestādei, kas nosaka nodokļu bāzi (katra materiāla veids un svars). Šī metode arī sniedz nelielu priekšrocību importētājiem, lai viņi nevarētu apgalvot, ka tiek diskriminēti. |
| --- | --- |

—

importētāji maksā par SEG emisijām, ko radījuši pamatmateriāli, kuri izmantoti rūpnieciskā ražojuma izgatavošanai, bet ne par SEG emisijām, kuras radījusi šo ražojumu pārveidošana vai formēšana, kā arī to transportēšanas loģistika. Ar šādu metodi var nonākt ļoti tuvu mērķa sasniegšanai, jo pamatmateriāli ir tie, kas izraisa vairāk nekā 90 % no rūpniecisko ražojumu radītajām SEG emisijām. Tā nodrošina neapstrīdamu pierādījumu muitas iestādei, kas nosaka nodokļu bāzi (katra materiāla veids un svars). Šī metode arī sniedz nelielu priekšrocību importētājiem, lai viņi nevarētu apgalvot, ka tiek diskriminēti.

Šie mehānismi turpinājumā tiek precīzāk raksturoti un skaidroti.

2.5.   
  Eksportēto produktu radīto SEG emisiju cenas atmaksāšana, izmantojot grāmatvedības sistēmu

| 2.5.1. | Sistēma varētu būt šāda. Ja resursietilpīgas un energoietilpīgas nozares uzņēmumam ir jāmaksā par siltumnīcefekta gāzu emisijām (vai nu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā paredzēto kvotu veidā, tirgū iepērkot tās par mainīgu cenu par kilogramu CO2 ekvivalentu, vai oglekļa dioksīda nodokļa veidā, maksājot fiksētu cenu), tam šis maksājums (un SEG emisiju pamatapjoms) jāatspoguļo savā grāmatvedības sistēmā un šī summa (tostarp uzņēmuma iekārtu radīto SEG emisiju amortizācijas izmaksas) ir jāiekļauj klientiem izrakstītajos rēķinos. Tādējādi tiktu atkal izmantota pašreizējā, jau izstrādātā SEG emisiju uzskaites sistēma, kura Eiropas Savienībā tika izveidota, lai emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā aprēķinātu bezmaksas kvotas, un kurai ir liela vērtība. Pieredze, kas vairāk nekā 50 pēdējo gadu laikā uzkrāta saistībā ar PVN, iespējams, liecina, ka šādu izmaksu pārnešanas shēmu tehniski iespējams izveidot. |
| --- | --- |

2.5.1.

| 2.5.2. | Tas piegādes ķēdes posms, kurā šis maksājums būtu jāiekļauj rēķinos, ir vēl jānosaka. Ja šis maksājums būtu jāveic galapatērētājam, tam būtu šādas sekas:






  — | ierosinātā sistēma tiktu tuvināta iekšējā patēriņa nodokļa (tāda kā PVN vai akcīzes nodokļa) modelim, saistībā ar kuru PTO ir skaidri atzinusi pielāgošanas pasākumu uz robežas likumību, un tādējādi tiktu palielināta juridiskā noteiktība, |
| --- | --- | --- |

2.5.2.

—

ierosinātā sistēma tiktu tuvināta iekšējā patēriņa nodokļa (tāda kā PVN vai akcīzes nodokļa) modelim, saistībā ar kuru PTO ir skaidri atzinusi pielāgošanas pasākumu uz robežas likumību, un tādējādi tiktu palielināta juridiskā noteiktība,

| — | netiktu nodarīts kaitējums starpposma uzņēmumiem, |
| --- | --- |

—

netiktu nodarīts kaitējums starpposma uzņēmumiem,

| — | patērētāji tiktu stimulēti izraudzīties klimatam labvēlīgākus risinājumus. |
| --- | --- |

—

patērētāji tiktu stimulēti izraudzīties klimatam labvēlīgākus risinājumus.

| 2.5.3. | Ja uzņēmums eksportē preci, kuras tapšanā radušies ar SEG emisijām saistīti izdevumi, tam no savas grāmatvedības sistēmas jāiegūst informācija par eksportētā produkta radīto siltumnīcefekta gāzu emisiju apjomu un jāpieprasa valstij atlīdzināt ar produkta radīto SEG emisiju apjomu saistītos izdevumus (vai nu atkārtoti pārdodot attiecīgās ETS kvotas tirgū, vai arī atmaksājot oglekļa dioksīda nodokli). |
| --- | --- |

2.5.3.

| 2.5.4. | Ja emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā tiktu saglabātas bezmaksas kvotas ES ražotājiem ar labākajiem darbības rādītājiem, šīs atmaksas apmērs atbilstu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā tirgoto kvotu vidējām izmaksām ES ekonomikā un to aprēķinātu, ņemot vērā faktisko tirgus cenu un ES ražotājiem piešķirto bezmaksas kvotu proporciju. |
| --- | --- |

2.5.4.

| 2.5.5. | Šī grāmatvedības sistēma nodrošina, ka eksportētājam tiek precīzi atmaksāti izdevumi saistībā ar visām siltumnīcefekta gāzu emisijām, ko piegādes ķēdē radījis attiecīgais produkts. Eksportētājam netiek dota nepamatota priekšrocība, un tāpēc šī sistēma atbilst PTO prasībām. Šādu taisnīgumu ir vieglāk pierādīt katrā atsevišķā gadījumā, kad siltumnīcefekta gāzu emisiju cena ir fiksēta (tāpat kā oglekļa dioksīda nodokļa gadījumā). Tomēr, ja SEG emisiju cena ir mainīga (kā tas vērojams emisiju kvotu tirdzniecības sistēmas tirgū), par taisnīgumu varam runāt tikai vispārīgā formā, jo emisiju kvotu tirdzniecības sistēmas tirgos ir gan veiksmīgi, gan neveiksmīgi spekulanti un ES ražotājiem ir gan labi, gan slikti darbības rādītāji un tādēļ tiem tiek piešķirts atšķirīgs bezmaksas emisiju kvotu skaits. |
| --- | --- |

2.5.5.

2.6.   
  Atlīdzību par importētajām precēm var balstīt uz šo preču sastāvā esošo parasto metālu, ķimikāliju vai materiālu radītajām SEG emisijām

| 2.6.1. | Rūpniecisko preču radītās SEG emisijas apjomu galvenokārt nosaka šo preču sastāvā esošie materiāli.
  Rūpniecisko preču radītās SEG emisijas var iedalīt trijās galvenajās daļās, kas atbilst kādai no pievienoto vērtību radošo darbību kategorijām:






  — | parasto metālu, ķimikāliju un materiālu, no kuriem tieši vai netieši veidots produkts (piemēram, tērauda, etilēna, benzola, amonjaka, sālsskābes, stikla, koka utt.), radītās SEG emisijas, |
| --- | --- | --- |

2.6.1.

Rūpniecisko preču radītās SEG emisijas var iedalīt trijās galvenajās daļās, kas atbilst kādai no pievienoto vērtību radošo darbību kategorijām:

—

parasto metālu, ķimikāliju un materiālu, no kuriem tieši vai netieši veidots produkts (piemēram, tērauda, etilēna, benzola, amonjaka, sālsskābes, stikla, koka utt.), radītās SEG emisijas,

| — | rūpniecisko darbību, kurās pārveido un formē parastos metālus, ķimikālijas vai materiālus (piemēram, polimerizācijas, frēzēšanas, mehāniskās apstrādes, griešanas utt.), radītās SEG emisijas, |
| --- | --- |

—

rūpniecisko darbību, kurās pārveido un formē parastos metālus, ķimikālijas vai materiālus (piemēram, polimerizācijas, frēzēšanas, mehāniskās apstrādes, griešanas utt.), radītās SEG emisijas,

| — | ražotnes iekšējā un ārējā loģistikā dažādos pievienotās vērtības radīšanas posmos radītās SEG emisijas. |
| --- | --- |

—

ražotnes iekšējā un ārējā loģistikā dažādos pievienotās vērtības radīšanas posmos radītās SEG emisijas.

Lielāko daļu rūpnieciska produkta izraisīto SEG emisiju rada tā sastāvā esošie parastie metāli, ķimikālijas un materiāli (īpaši, ja tie nav pārstrādāti materiāli). Piemēram, mašīnapstrādāta tērauda gabala apstrādes procesā tiek izmantoti 2,8 kWh enerģijas (11), bet materiāla tapšanai tika izmantoti (12) 117 kWh enerģijas, t. i., 40 reizes vairāk, un šie skaitļi liecina par to, cik lielas ir šo daļu relatīvā īpatsvara atšķirības. Lielāko daļu no SEG emisijām, ko izraisa tādi galaprodukti kā mēslošanas līdzekļi, plastmasa, elastomēri, šķīdinātāji, smērvielas un tekstilšķiedras, rada ķīmiskās pamatvielas, no kurām šie produkti ir ražoti un kuras var noteikt no to formulām. Tas nozīmē, ka viss rūpnieciska produkta radīto SEG emisiju apjoms daudz neatšķiras no tā sastāvā esošo parasto metālu, ķimikāliju un materiālu radīto SEG emisiju apjoma (13).

2.6.2.   Importētajām precēm piemērojamās atlīdzības aprēķināšana

| 2.6.2.1. | Lai muitas iestādes, kuru pārziņā ir uz robežas īstenotu pielāgošanas pasākumu pārvaldība, varētu strādāt efektīvi un juridiski noteikti gan attiecībā pret sevi, gan importējošo uzņēmumu, kas darbojas labticīgi, ir jānosaka tāda nodokļu bāze un nodokļa likme, kura pieļauj minimālu interpretācijas vai juridiska strīda iespēju.
  Apsverot, kādai jābūt SEG emisiju cenai, nodokļa likme ir vai nu prasība iegādāties ETS kvotas par ievestā produkta radīto SEG emisiju apjomu (tirgus sistēmas gadījumā par tādu pašu emisiju kvotas cenu kā tā, kas tiek piemērota, ja eksportētājiem tiek izmaksāta atlīdzība), vai arī oglekļa dioksīda nodokļa likme (strādājot fiksētas likmes režīmā). |
| --- | --- |

2.6.2.1.

Apsverot, kādai jābūt SEG emisiju cenai, nodokļa likme ir vai nu prasība iegādāties ETS kvotas par ievestā produkta radīto SEG emisiju apjomu (tirgus sistēmas gadījumā par tādu pašu emisiju kvotas cenu kā tā, kas tiek piemērota, ja eksportētājiem tiek izmaksāta atlīdzība), vai arī oglekļa dioksīda nodokļa likme (strādājot fiksētas likmes režīmā).

| 2.6.2.2. | Nodokļa bāzei jābūt pārbaudāmai, analizējot pašu ievesto preci, kas ir visgrūtāk apstrīdamais pierādījums. Konkrētajā gadījumā ideālā nodokļa bāze būtu visu importētās preces radīto SEG emisiju apjoms.
  Visu rūpnieciska produkta radīto SEG emisiju apjomu ir grūti noteikt, jo visas vērtību ķēdē veiktās vērtības pievienošanas darbības ir sarežģītas un daudzas no tām neatstāj pēdas pašā produktā.
  Tāpēc ierosinām izmantot tādu risinājumu kā iepriekš aprakstītais vienkāršais, bet praktiskais aptuvenais apjoms – viss importētās preces radīto SEG emisiju apjoms ir aptuveni tāds pats kā to sastāvā esošo parasto metālu, ķimikāliju vai materiālu radīto SEG emisiju apjoms, bet tikai tādā gadījumā, ja tie veido vairāk nekā, piemēram, 1 % no kopējās masas. Aprēķinos joprojām tiktu iekļauta mikroelektronika, kas, neraugoties uz mazo masu, rada daudz SEG emisiju.
  Priekšmeta sastāvā esošo materiālu radīto SEG emisiju kopapjomu aprēķina šādi – katra parastā metāla, ķimikālijas vai materiāla, kas attiecīgā priekšmeta sastāvā ir būtiskā daudzumā, masu reizina ar šā parastā metāla, ķimikālijas vai materiāla radīto SEG emisiju intensitāti (t. i., siltumnīcefekta gāzu emisijas, ko rada kilograms šā parastā metāla, ķimikālijas vai materiāla).
  Katras valsts līmenī ir noteikta vairuma parasto metālu, ķimikāliju un materiālu radīto SEG emisiju vidējā intensitāte. Dati, arī par Ķīnu, ir pieejami vairākās publiski pieejamās datubāzēs (kas uzskaitītas, piemēram, SEG protokolā (14)), un to pamatā ir pienācīgi izstrādātas aprites cikla izvērtējuma metodes. |
| --- | --- |

2.6.2.2.

Visu rūpnieciska produkta radīto SEG emisiju apjomu ir grūti noteikt, jo visas vērtību ķēdē veiktās vērtības pievienošanas darbības ir sarežģītas un daudzas no tām neatstāj pēdas pašā produktā.

Tāpēc ierosinām izmantot tādu risinājumu kā iepriekš aprakstītais vienkāršais, bet praktiskais aptuvenais apjoms – viss importētās preces radīto SEG emisiju apjoms ir aptuveni tāds pats kā to sastāvā esošo parasto metālu, ķimikāliju vai materiālu radīto SEG emisiju apjoms, bet tikai tādā gadījumā, ja tie veido vairāk nekā, piemēram, 1 % no kopējās masas. Aprēķinos joprojām tiktu iekļauta mikroelektronika, kas, neraugoties uz mazo masu, rada daudz SEG emisiju.

Priekšmeta sastāvā esošo materiālu radīto SEG emisiju kopapjomu aprēķina šādi – katra parastā metāla, ķimikālijas vai materiāla, kas attiecīgā priekšmeta sastāvā ir būtiskā daudzumā, masu reizina ar šā parastā metāla, ķimikālijas vai materiāla radīto SEG emisiju intensitāti (t. i., siltumnīcefekta gāzu emisijas, ko rada kilograms šā parastā metāla, ķimikālijas vai materiāla).

Katras valsts līmenī ir noteikta vairuma parasto metālu, ķimikāliju un materiālu radīto SEG emisiju vidējā intensitāte. Dati, arī par Ķīnu, ir pieejami vairākās publiski pieejamās datubāzēs (kas uzskaitītas, piemēram, SEG protokolā (14)), un to pamatā ir pienācīgi izstrādātas aprites cikla izvērtējuma metodes.

| 2.6.2.3. | Lai veicinātu un atalgotu zemāku SEG emisiju intensitāti atsevišķās iekārtās un sekmētu datu izpaušanu, tiek ierosināts šāds pozitīvās mijiedarbības cikla mehānisms.






  — | Ja ražotājs var ticami pierādīt savu reālo SEG emisiju intensitāti, tad šis lielums attiecas uz viņa produktiem, kurus ieved Eiropas Savienībā. Tomēr, ja šādi ticami dati nav iesniegti, tiek izmantota izcelsmes valsts vidējā SEG emisiju intensitāte un šis vidējais lielums tiek aprēķināts, ņemot vērā ražošanu un SEG emisijas, kas atlikušas pēc tam, kad ir atskaitīti tie, kuru dati ir ticami. |
| --- | --- | --- |

2.6.2.3.

—

Ja ražotājs var ticami pierādīt savu reālo SEG emisiju intensitāti, tad šis lielums attiecas uz viņa produktiem, kurus ieved Eiropas Savienībā. Tomēr, ja šādi ticami dati nav iesniegti, tiek izmantota izcelsmes valsts vidējā SEG emisiju intensitāte un šis vidējais lielums tiek aprēķināts, ņemot vērā ražošanu un SEG emisijas, kas atlikušas pēc tam, kad ir atskaitīti tie, kuru dati ir ticami.

| — | Tāpēc ražotāji, kuru kaitējums klimatam ir vismazākais, attiecīgajā valstī pirmie iesaistīsies uzskaites veikšanā (lai netiktu sodīti ar to, ka viņiem piemēro valsts vidējo rādītāju). Šādā veidā valsts vidējais rādītājs pēc tam, kad šie “labvēlīgie”ražotāji tiek izslēgti no aprēķiniem, laika gaitā arvien vairāk pasliktināsies, stimulējot arī citus ražotājus iesniegt ticamus datus. |
| --- | --- |

—

Tāpēc ražotāji, kuru kaitējums klimatam ir vismazākais, attiecīgajā valstī pirmie iesaistīsies uzskaites veikšanā (lai netiktu sodīti ar to, ka viņiem piemēro valsts vidējo rādītāju). Šādā veidā valsts vidējais rādītājs pēc tam, kad šie “labvēlīgie”ražotāji tiek izslēgti no aprēķiniem, laika gaitā arvien vairāk pasliktināsies, stimulējot arī citus ražotājus iesniegt ticamus datus.

| 2.6.2.4. | Eiropas Savienība turklāt varētu tehniski atbalstīt ārvalstu uzņēmumu centienus izveidot vajadzīgās drošās SEG emisiju uzskaites sistēmas un tādējādi vēlreiz pierādīt savu draudzīgo nostāju pret tirdzniecības partneriem. |
| --- | --- |

2.6.2.4.

| 2.6.2.5. | Lai nepieļautu, ka negodīgi dalībnieki vienas ražotnes zemo SEG emisiju intensitāti nepamatoti piedēvē citai ražotnei, varētu izstrādāt un izmantot, piemēram, uz blokķēdi balstītu izsekojamības sistēmu. |
| --- | --- |

2.6.2.5.

Briselē, 2019. gada 17. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētājs

Luca JAHIER

---

(1)  OV C 71, 24.2.2016., 57. lpp., 1.9. punkts

1

(2)  Eiropadomes 2019. gada 22. marta secinājumi, EUCO 1/19.

2

(3)  OV C 226, 16.7.2014., 1. lpp.

3

(4)  Eiropas Parlamenta 2015. gada 16. decembra rezolūcija par ilgtspējīgas parasto metālu rūpniecības attīstīšanu Eiropā (2014/2211(INI)).

4

(5)  A. Gerbeti, “CO2 in goods and European industrial competitiveness”, Editoriale Delfino (2014. gads) un A. Gerbeti, “A Symphony for energy: CO2 in goods”, Editoriale Delfino (2015. gads).

5

A. Gerbeti

CO2

Editoriale Delfino

A. Gerbeti

A Symphony for energy: CO2

Editoriale Delfino

(6)  A. Marcu, W. Stoefs: Study on composition and drivers of energy prices and costs in selected energy-intensive industries.

6

A. Marcu, W. Stoefs

Study on composition and drivers of energy prices and costs in selected energy-intensive industries

CEPS, 2016, pieejams tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/20355

CEPS

(7)  C. Egenhofer, L. Schrefler: Study on composition and drivers of energy prices and costs in energy-intensive industries. The case of the flat glass industry, CEPS, 2014. gads, pieejams tīmekļa vietnē: https://www.ceps.eu/system/files/Glass.pdf

7

C. Egenhofer, L. Schrefler

Study on composition and drivers of energy prices and costs in energy-intensive industries. The case of the flat glass industry

CEPS

(8)  T. Wyns pētījums (Industrial Value Chain: A Bridge towards a Carbon Neutral Europe, VUB-IES, 2018. gads, pieejams tīmekļa vietnē: https://www.ies.be/node/4758), kurā aplūkotas 11 Eiropas resursietilpīgās un energoietilpīgās nozares, liecina: lai varētu plaši ieviest jaunus zema CO2 emisijas līmeņa tehnoloģiskus paņēmienus, katru gadu papildus būtu vajadzīgs no 2 980 TWh līdz 4 430 TWh elektroenerģijas.

8

T. Wyns

Industrial Value Chain: A Bridge towards a Carbon Neutral Europe

2

(9)  GATT, Report by the Working Party on Border Trade Adjustments (Darba grupas “Tirdzniecības pielāgošanas pasākumi uz robežas”ziņojums), 1970. gads, pieejams tīmekļa vietnē: https://www.wto.org/gatt_docs/English/SULPDF/90840088.pdf, it īpaši 4., 11. un 14. punkts.

9

GATT

Report by the Working Party on Border Trade Adjustments

(10)  Pieejams tīmekļa vietnē: https://www.wto.org/english/res_e/booksp_e/analytic_index_e/gatt1994_e.htm

10

(11)  Yohei Odaa, et al.: “Energy Consumption Reduction by Machining Process Improvement”, CIRP 3. konference, 2012. gads, pieejams tīmekļa vietnē: http://isiarticles.com/bundles/Article/pre/pdf/17172.pdf

11

Yohei Odaa, et al.

Energy Consumption Reduction by Machining Process Improvement

CIRP

(12)  “Inventory of Carbon and Energy (IEC)”, pieejams tīmekļa vietnē: http://www.circularecology.com/embodied-energy-and-carbon-footprint-database.html

12

Inventory of Carbon and Energy (IEC)

(13)  Šīs emisijas kopumā ir pozitīvas. Tās var būt negatīvas ilgtspējīgi audzētu, bioloģiski iegūtu materiālu (piemēram, koksnes) gadījumā.

13

(14)  Pilns to datubāzu saraksts, kurās ir dati par dažādu materiālu un procesu radītajām SEG emisijām, ir pieejams tīmekļa vietnē: http://www.ghgprotocol.org/life-cycle-databases

14

---

| 18.10.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 353/65 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 353/65

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Īso un alternatīvo pārtikas piegādes ķēžu veicināšana Eiropas Savienībā: agroekoloģijas loma”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2019/C 353/11)

Ziņotāja: Geneviève SAVIGNY

| Pilnsapulces lēmums | 24.1.2019. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Reglamenta 32. pants
  Pašiniciatīvas atzinums |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Lauksaimniecība, lauku attīstība un vide |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 28.6.2019. |
| Pieņemts plenārsesijā | 17.7.2019. |
| Plenārsesija Nr. | 545 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 135/7/21 |

Pilnsapulces lēmums

24.1.2019.

Juridiskais pamats

Reglamenta 32. pants

Pašiniciatīvas atzinums

Atbildīgā specializētā nodaļa

Lauksaimniecība, lauku attīstība un vide

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

28.6.2019.

Pieņemts plenārsesijā

17.7.2019.

Plenārsesija Nr.

545

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

135/7/21

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK šajā atzinumā uzsver, ka īsas piegādes ķēdes un agroekoloģija paver jaunus apvāršņus Eiropas lauksaimniecībai. Vairāk nekā 50 gadu laikā, šādām inovatīvām pieejām pretojoties pārtikas sistēmu globalizācijai, tās ir kļuvušas strukturētākas, pētītas daudzās valstu un Eiropas pētniecības programmās, to attīstība ir atbalstīta ar publiskiem un privātiem līdzekļiem un tās piesaista arvien vairāk un vairāk jaunu lauksaimnieku. Agroekoloģija un īsas piegādes ķēdes tādējādi ir apliecinājušas savu spēju un piemērotību reaģēt uz izaicinājumiem, kas saistīti ar pārtiku. Tās varētu veidot būtiski svarīgu pīlāru politikai, kas vērsta uz ilgtspējīgām pārtikas sistēmām un ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanu tuvāko 10 gadu laikā (līdz 2030. gadam). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Visā Eiropā attīstās inovatīvas sistēmas, kas tuvina patērētājus un ražotājus, piemēram, kopienas atbalstīta lauksaimniecība (community supported agriculture) un citu veidu “grozi”. Daudzi šādi ražotāji nodarbojas ar bioloģisko lauksaimniecību vai izmanto citas atsevišķi nemarķētas metodes, kas nerada kaitējumu videi. Bieži iesaistās vietējās un reģionālās pašvaldības, radot sistēmas vietējai pārtikas pārvaldībai, kurā apvienojas dažādie dalībnieki, un jo īpaši atbalstot vietējo produktu izmantošanu sabiedriskajā ēdināšanā. Pārdošana īsās ķēdēs mazajām struktūrām rada reālu iespēju palielināt pievienoto vērtību un lauku saimniecību rentabilitāti. Šāda pārcelšana – rada nodarbinātību un vietējo dinamiku, spēcīgi iesaistot attiecīgos lauksaimniekus. Patērētājiem tas sniedz svaigus un kvalitatīvus produktus ar bagātīgu vēsturi un cilvēciskajām attiecībām, kā arī iespēju interesēties un uzzināt vairāk par pārtiku un produktu vērtību. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Šāds ražošanas un izplatīšanas veids nav piemērots visām lauku saimniecībām tādu iemeslu dēļ kā produkcijas veids, ģeogrāfiskā atrašanās vieta vai pilsētas iedzīvotāju trūkums, kuri spētu patērēt, piemēram, visu vīnu vai visu olīveļļu no izteikti lauksaimnieciska apgabala. Tas arī neaizstāj vajadzību pēc pārtikas produktiem, kas netiek ražoti vietēji. Garākās piegādes ķēdēs Eiropas kvalitātes marķējuma sistēmas (aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde, aizsargāts cilmes vietas nosaukums, garantēta tradicionālā īpatnība) sniedz iespēju atpazīt un novērtēt, tā atvieglojot patērētāju izvēli. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Šajā saistībā EESK konstatē agroekoloģijas attīstību kā jaunu pārtikas un lauksaimniecības paradigmu. Agroekoloģija, kas apvieno zinātni, tehnoloģiju un kolektīvo rīcību, tver pārtikas sistēmu kopumā un tiecas tuvināt ražotāju savai videi, saglabājot vai pat atjaunojot agroloģiskās, ekoloģiskās un sociālās sistēmas sarežģītību un bagātību. Agroekoloģija, ko atbalsta FAO un kurai ir veltīti daudzi pētījumi un konferences, Eiropā spēcīgi attīstās, tostarp iestāžu līmenī valstu lauksaimniecības attīstības programmu ietvaros. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK uzskata, ka agroekoloģija ir perspektīva, uz kuru jātiecas Eiropas lauksaimniecībai, kuras attīstība ir neatraujami saistīta ar dabas resursu saglabāšanu. Iedvesmojoties no sekmīgiem modeļiem, piemēram, bioloģiskās lauksaimniecības (izņemot atsevišķas tās rūpnieciskās novirzes), permakultūras un citām tradicionālām lauksaimniecības sistēmām, ir jāatbalsta un jānovērtē apņemšanās pārejā uz ražošanas resursu samazināšanu, augsnes atjaunošanos, dažādu kultūraugu ieviešanu un bioloģiskās daudzveidības aizsardzību. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESK vēlas, lai agroekoloģijas projekts tiktu izvērsts ES līmenī un balstīts uz strukturētu rīcības plānu, izmantojot dažādas sviras vietējā, reģionālajā un Eiropas līmenī. Visaptveroša pārtikas politika, ko atbalsta EESK, tam var nodrošināt satvaru. Nozīmīgo pasākumu vidū jāmin šādi:






  — | padarīt pieejamu finansējumu vajadzīgā individuālā vai kolektīvā aprīkojuma ieviešanai (KLP 2. pīlārs), |
| --- | --- | --- |

1.6.

—

padarīt pieejamu finansējumu vajadzīgā individuālā vai kolektīvā aprīkojuma ieviešanai (KLP 2. pīlārs),

| — | piemērot pārtikas jomas tiesību aktus mazajiem ražotājiem pielāgotā veidā, paredzot elastību mazapjoma ražošanai, kā arī attiecībā uz prasībām marķēšanas jomā u. c., |
| --- | --- |

—

piemērot pārtikas jomas tiesību aktus mazajiem ražotājiem pielāgotā veidā, paredzot elastību mazapjoma ražošanai, kā arī attiecībā uz prasībām marķēšanas jomā u. c.,

| — | ieviest vai nostiprināt pienācīgus izglītošanas un konsultāciju pakalpojumus attiecībā uz pārveidi, tiešo pārdošanu un agroekoloģiju, |
| --- | --- |

—

ieviest vai nostiprināt pienācīgus izglītošanas un konsultāciju pakalpojumus attiecībā uz pārveidi, tiešo pārdošanu un agroekoloģiju,

| — | atbalstīt apmaiņas tīklus starp lauksaimniekiem, |
| --- | --- |

—

atbalstīt apmaiņas tīklus starp lauksaimniekiem,

| — | vērst pētniecību uz agroekoloģiju un ražotāju vajadzībām īsās ķēdēs. |
| --- | --- |

—

vērst pētniecību uz agroekoloģiju un ražotāju vajadzībām īsās ķēdēs.

| — | Teritoriju līmenī ir jāievieš pielāgoti konkurences noteikumi, lai sabiedriskajā ēdināšanā veicinātu īsās un vietējās piegādes ķēdēs. |
| --- | --- |

—

Teritoriju līmenī ir jāievieš pielāgoti konkurences noteikumi, lai sabiedriskajā ēdināšanā veicinātu īsās un vietējās piegādes ķēdēs.

2.   Ievads

| 2.1. | Divos EESK atzinumos (1) ir uzsvērta vajadzība Eiropas Savienībā veidot visaptverošu pārtikas politiku, kas balstīta uz vairākiem pīlāriem, tostarp uz īsāku pārtikas piegādes ķēžu veidošanu. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Vietējā un reģionālajā līmenī rodas arvien vairāk iniciatīvu alternatīvu pārtikas sistēmu un īsu pārtikas piegādes ķēžu atbalstam. Visaptverošas pārtikas politikas pamatā vajadzētu būt kopīgai pārvaldībai visos līmeņos – vietējā, reģionālajā, valstu un Eiropas līmenī –, un šī kopīgā pārvaldība ir jāstimulē un jāattīsta. Šāda pieeja ļautu radīt labvēlīgu satvaru attiecīgo iniciatīvu izplatībai neatkarīgi no to aptvertā mēroga, un tā ir vajadzīga ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanai Eiropā. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Šajā saistībā agroekoloģija ir jauna lauksaimniecības un pārtikas paradigma, kas papildina šādu jaunu pārtikas piegādes un ražošanas prakšu attīstību. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Šī atzinuma nolūks ir aplūkot ražotāju un patērētāju tuvināšanos īsākās piegādes ķēdēs un agroekoloģijas attīstību, lai noskaidrotu nosacījumus un rīkus, kas ļautu virzīt pārtikas sistēmu uz ilgtspējīgas attīstības mērķu pilnīgu sasniegšanu. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Īso ķēžu attīstība

| 3.1. | Saistībā ar lauku attīstības politiku Eiropas Savienība izmanto šādu īsas piegādes ķēdes definīciju (Regula (ES) Nr. 1305/2013): “piegādes ķēde, kurā iesaistīts neliels skaits ekonomikas dalībnieku, kuri apņēmušies sadarboties, attīstīt vietējo ekonomiku un uzturēt ciešas ģeogrāfiskās un sociālās attiecības starp ražotājiem, pārstrādātājiem un patērētājiem” (2). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Kopš 20. gs. deviņdesmito gadu beigām pārtikas izplatīšanā ir notikušas ievērojamas pārmaiņas. Labāka izglītošana par pārtiku un vairākas sanitārās krīzes, kas saistītas ar nevēlamiem lauksaimniecības un lauksaimnieciskās ražošanas paņēmieniem, arvien lielākam skaitam patērētāju ir radījušas jaunus kvalitātes kritērijus, kuri ietver atsauces uz veselību un ilgtspējīgu attīstību (3). Lauksaimniecības tirgu deregulācija, ļoti svārstīgas cenas, kas bieži vien ir zemākas par pašizmaksu, zemi ienākumi no lauksaimnieciskās darbības, kā arī augoša patērētāju interese par veselīgu un kvalitatīvu pārtiku liek dažiem lauksaimniekiem attīstīt savus ražošanas un tirdzniecības modeļus. Visā ķēdē no ražošanas līdz patēriņam ir vērojama dažādošana. Rodas jauni lauksaimniecības ražojumi, ražotājiem ir jāuzņemas iniciatīva jaunu tirgu meklēšanā vai jāizgudro jauni pārdošanas veidi īsās ķēdēs, lai tiktu atlīdzināts cilvēkresursu un ekonomiskais ieguldījums dažādošanā un metodes kļūtu ilgtspējīgākas, ražotājiem un patērētājiem savstarpēji tuvinoties. Eiropas Parlamenta Izpētes dienests 2015. gadā uzsvēra, ka 15 % lauksaimnieku ir pārdevuši pusi savas produkcijas, izmantojot īsās ķēdes, un 2016. gada Eirobarometra aptaujā tika konstatēts, ka četri no pieciem Eiropas iedzīvotājiem uzskata, ka ir svarīgi nostiprināt lauksaimnieka lomu pārtikas piegādes ķēdē. Īsās ķēdes Eiropā izplatās, taču starp valstīm šajā ziņā ir atšķirības. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Arī tiešās pārdošanas veidu ir ļoti daudz. Papildus tradicionāliem veidiem lauku saimniecībā vai ārpus tās top jaunas iniciatīvas. Viens no dinamiskākajiem inovācijas sektoriem pēdējo divdesmit gadu laikā ir vietējās un solidārās partnerības ķēdes, kas savieno patērētājus un ražotājus, lai uz līguma pamata piegādātu “grozus”, kuros galvenokārt ir bioloģiskā produkcija, un kuras apvienoja un attīstīja starptautiskā organizācija Urgenci. Daudzās valstīs ir arī vērojamas kolektīvas iniciatīvas šā sektora aktivizēšanai, rīkojot gadatirgus un vietējus pasākumus, piemēram, Campagna amica tīkls Itālijā. Kooperatīvā sektora ieguldījums ir ļoti nozīmīgs. Šis sektors piesaista jauniešus un jaunos lauksaimniekus, kuri bieži vien izrāda lielu interesi. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Iepriekš minētajā atzinumā (4) tika uzsvērta ļoti labvēlīga īso pārtikas piegādes ķēžu ietekme, jo īpaši uz produktu svaigumu un organoleptisko un uzturvielu kvalitāti. Pēc visaptverošas pārtikas sistēmas rašanās pirms vairāk nekā trīsdesmit gadiem pastāv plaši atzīts un izplatīts uzskats, ka ciešākai saiknei starp ražotājiem un patērētājiem un vietējām sistēmām ir daudz pozitīvu rezultātu. Īsas ķēdes palielina pievienoto vērtību un mazo saimniecību rentabilitāti, ļaujot patērētājiem pārdot atpazīstamus produktus, kuriem ir “savs stāsts”un par kuriem patērētāji ir gatavi maksāt augstāku cenu, un veido dinamiku un sociālo saikni lauku apvidos. Pārtikas ražošanas kvalitātes un tirdzniecības aprites uzlabošana vairo patērētāju atbildības sajūtu attiecībā uz pārtikas vērtību un izšķērdēšanu, tādējādi palīdzot samazināt pārtikas ietekmi uz klimata pārmaiņām. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | Šāds tirdzniecības modelis rada labvēlīgas papildu sekas visai kopienai (nepārvietojamu darbvietu radīšana, pievienotās vērtības saglabāšana teritorijā, spēja piesaistīt tūristus vai jaunus iedzīvotājus). Šādas plašākas papildu sekas ir jāņem vērā, atbalstot īsu ķēžu attīstību un teritoriju dinamiku. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Īso ķēžu iniciatīvu ir ļoti daudz, un tās ir balstītas uz sociālām, organizatoriskām un teritoriālām inovācijām, kas patlaban vēl tiek strukturētas. Daudzos darbos ir uzsvērta teritoriālā dimensija un kolektīvā identitāte kā noteicošie faktori to ilgtspējai un pastāvīgumam. Tāpēc uzdevums ir piešķirt līdzekļus, lai pārtikas jomā radītu teritoriālas sistēmas, pamatojoties uz vietēju un pašus dalībniekus pārstāvošu pārvaldību (5). |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.5. | Internets ir jauna izpētes un inovācijas joma īsajām ķēdēm. Tā izplatīšanās pēdējās desmitgades laikā ir skārusi arī pārtikas piegādes īsās ķēdes. Piedāvājot tirgu, kas ir plašāks par ražotāju tradicionālo tirgu, tas arī ļauj uzlabot un veicināt tirdzniecību. Pēdējos piecos gados ir izveidotas daudzas elektronisko pasūtījumu platformas. Šādi “pārtikas centri”ļauj tieši savienot ražotājus un patērētājus, jo īpaši attiecībā uz produktiem, kas ir pieejami tikai vietējā mērogā. Tie var ļaut ražotājiem un patērētājiem apvienoties, lai kopīgi pirktu/pārdotu, tādējādi atvieglojot arī loģistiku īsajā pārtikas piegādes ķēdē. Produktu ražošanā un pārstrādē izmanto citus digitalizācijas lietojumus. |
| --- | --- |

3.5.

4.   Agroekoloģija – jauna pieeja lauksaimniecībai

| 4.1. | Otrajā starptautiskajā agroekoloģijas simpozijā, kas 2018. gadā notika Romā, Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācija (FAO) ierosināja šādu definīciju: “Agroekoloģija nozīmē ekoloģisku koncepciju un principu pielietošanu nolūkā optimizēt mijiedarbību starp augiem, dzīvniekiem, cilvēkiem un vidi, neaizmirstot arī par sociālajiem aspektiem, kas ir jāņem vērā, lai pārtikas sistēma būtu ilgtspējīga un taisnīga. Veidojot sinerģijas, agroekoloģija var ne tikai sekmēt pārtikas ražošanu, pārtikas nodrošinājumu un uzturu, bet arī ļaut atjaunot ekosistēmu pakalpojumus un bioloģisko daudzveidību, kas ir būtiski svarīgi ilgtspējīgai lauksaimniecībai.” (6) |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Agroekoloģija ir veidojusies trīs galvenajās dimensijās. Pirmkārt, agroekoloģija, kas radusies 20. gs. divdesmitajos gados kā zinātnes jomu kopums (fizika, ķīmija, ekoloģija, telpiskā plānošana), kas lauksaimniecību skata, izmantojot sarežģītas lauksaimniecības un ekosistēmas mijiedarbības sistēmas. Otrkārt, agroekoloģija kā ilgtspējīgu lauksaimniecības prakšu kopums, kas optimizē un stabilizē ražu. Visbeidzot, trešā agroekoloģijas dimensija – agroekoloģija kā kolektīva rīcība, kas virzīta uz uztursuverenitāti un jauniem daudzfunkcionāliem uzdevumiem lauksaimniecībā (7). Agroekoloģijai attīstoties, tajā vairāk ir ņemtas vērā ar pārtiku saistītās problēmas, kā to apliecina dokumenti, piemēram, Redesigning the food system (“Pārtikas sistēmas pārveidošana”) (Hill, 1985) un Steve Gliessman ievērojamais darbs Agroécologie, l’écologie des systèmes alimentaires durables (“Agroekoloģija, ilgtspējīgu pārtikas sistēmu ekoloģija”). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Agroekoloģijas pamatā ir kopējs FAO definētu un uzskaitītu desmit principu minimums, kuru mērķis ir palīdzēt valstīm pārveidot savas pārtikas un lauksaimniecības sistēmas, plaši izplatīt ilgtspējīgu lauksaimniecību, kā arī sasniegt bada izskaušanas mērķi un vairākus citus ilgtspējīgas attīstības mērķus:






  — | daudzveidība, sinerģijas, efektivitāte, izturētspēja, reciklēšana, līdzradīšana un zināšanu apmaiņa (agroekoloģisku sistēmu kopīgo īpašību apraksts, pamata prakses un inovatīvas pieejas), |
| --- | --- | --- |

4.3.

—

daudzveidība, sinerģijas, efektivitāte, izturētspēja, reciklēšana, līdzradīšana un zināšanu apmaiņa (agroekoloģisku sistēmu kopīgo īpašību apraksts, pamata prakses un inovatīvas pieejas),

| — | cilvēciskās un sociālās vērtības, kultūra un ar pārtiku saistītās tradīcijas (īpašības noteiktā kontekstā), |
| --- | --- |

—

cilvēciskās un sociālās vērtības, kultūra un ar pārtiku saistītās tradīcijas (īpašības noteiktā kontekstā),

| — | aprites un solidārā ekonomika, atbildīga pārvaldība (labvēlīga vide). |
| --- | --- |

—

aprites un solidārā ekonomika, atbildīga pārvaldība (labvēlīga vide).

Visi agroekoloģijas desmit elementi ir saistīti un savstarpēji atkarīgi” (8).

| 4.4. | Pamatojoties uz minētajiem desmit principiem, agroekoloģijas iezīmes ir vairākiem lauksaimniecības veidiem: bioloģiskajai lauksaimniecībai, kurā tādi paši principi tiek izmantoti standartizētā satvarā (Savienības tiesību akti par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķējumu (9)), biodinamiskajai lauksaimniecībai, ilgtspējīgai lauksaimniecībai, agromežsaimniecībai, kas apvieno koku audzēšanu un koksnes ražošanu, un permakultūrai, jo visām minētajām darbībām ir kopīgs pamats, proti, kompleksa un sistēmiska pieeja lauksaimniecībai, sākot no ražošanas līdz pārtikas patēriņam. Ir jāuzsver augsnes kvalitātes un vērtības saglabāšanas centrālā loma minētajos lauksaimniecības veidos.
  Lai cīnītos pret klimata pārmaiņām, atjaunotu dzīvās ekosistēmas un aizsargātu ūdeni, augsni un visus lauksaimniecībā vajadzīgos resursus, agroekoloģija nozīmē paradigmas maiņu lauksaimniecībā. Būtu jāatbalsta jebkādi lauksaimnieku centieni, kuru mērķis ir pārskatīt metodes un attieksmi pret ekosistēmu, lai samazinātu negatīvās un palielinātu pozitīvās papildu sekas. Ķimikāliju samazināšana, lielāka daudzveidība augsekā, saglabājošā lauksaimniecība un bioloģiskās daudzveidības saglabāšana ir darbības, kas jāatbalsta ceļā uz agroekoloģisko pāreju visās Eiropas lauku saimniecībās. |
| --- | --- |

4.4.

Lai cīnītos pret klimata pārmaiņām, atjaunotu dzīvās ekosistēmas un aizsargātu ūdeni, augsni un visus lauksaimniecībā vajadzīgos resursus, agroekoloģija nozīmē paradigmas maiņu lauksaimniecībā. Būtu jāatbalsta jebkādi lauksaimnieku centieni, kuru mērķis ir pārskatīt metodes un attieksmi pret ekosistēmu, lai samazinātu negatīvās un palielinātu pozitīvās papildu sekas. Ķimikāliju samazināšana, lielāka daudzveidība augsekā, saglabājošā lauksaimniecība un bioloģiskās daudzveidības saglabāšana ir darbības, kas jāatbalsta ceļā uz agroekoloģisko pāreju visās Eiropas lauku saimniecībās.

| 4.5. | Sabiedriskā kustība, ko 20. gs. septiņdesmitajos un astoņdesmitajos gados Latīņamerikā aizsāka tādas organizācijas kā Via Campesina, veicināja šīs pārtikas sistēmas pieejas strauju starptautisko attīstību visos trijos tās aspektos (zinātniskajā, tehniskajā un sociālajā). Šajā kustībā ir iesaistījusies arī Eiropa. FAO 2014. gada septembrī Romā rīkoja pirmo simpoziju “Agroekoloģija pārtikas nodrošinājumam un uzturam”, pēc kura notika vairāki reģionālie semināri, tostarp Eiropas seminārs 2016. gada novembrī Budapeštā, un iesaka attīstīt agroekoloģiju, lai sasniegtu ilgtspējīgas attīstības un Parīzes nolīguma mērķus. Nākamais pasākums Eiropā notiks 2019. gada beigās. ES pētniecības programmā “Apvārsnis 2020”ir ietverti vairāki temati, kas saistīti ar agroekoloģiju, bioloģisko lauksaimniecību un īsām piegādes ķēdēm, savukārt Eiropas inovācijas partnerība (EIP) lauksaimniecības jomā, kas arī ir pētījusi šos tematus lauksaimniecības attīstības perspektīvā, 2019. gada jūnijā Francijā rīko nākamo lauksaimniecības inovācijas samitu (AIS), kas veltīts agroekoloģijai. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Agroekoloģija pamazām ir institucionalizējusies, jo īpaši Francijā (10). Iekļaujot to Francijas Lauku kodeksā un piešķirot juridiskus un finanšu rīkus, Francija agroekoloģiju ir padarījusi par savas lauksaimniecības attīstības pamatu (11). Finanšu līdzekļi un vairāku īpašu Francijas programmu ievirze ir radījusi un atbalstījusi daudzas lauksaimnieku kolektīvo projektu dinamikas, kas padara lauksaimniecisko attīstību un ražošanu ilgtspējīgāku (12). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.6.1. | Pārliecinoši agroekoloģijas rezultāti, kas uzsvērti akadēmiskos darbos un ko izplata attīstības struktūras, ir šādi:






  — | lauksaimniekiem – augsnes auglības uzlabošana, ražošanas izmaksu samazināšana, lielāka autonomija lēmumu pieņemšanā, lauksaimniecības sistēmu izturētspējas pret klimata riskiem stiprināšana un amata vērtības pieaugums, |
| --- | --- | --- |

4.6.1.

—

lauksaimniekiem – augsnes auglības uzlabošana, ražošanas izmaksu samazināšana, lielāka autonomija lēmumu pieņemšanā, lauksaimniecības sistēmu izturētspējas pret klimata riskiem stiprināšana un amata vērtības pieaugums,

| — | patērētājiem – pārtikas un ūdeņu sanitārā un uztura kvalitāte, bioloģiskās daudzveidības un ainavu saglabāšana, kā arī garantijas attiecībā uz lauksaimniecības metodēm (lopkopība vai kultūraugi) (13). |
| --- | --- |

—

patērētājiem – pārtikas un ūdeņu sanitārā un uztura kvalitāte, bioloģiskās daudzveidības un ainavu saglabāšana, kā arī garantijas attiecībā uz lauksaimniecības metodēm (lopkopība vai kultūraugi) (13).

| 4.6.2. | Šos rezultātus pastiprina agroekoloģisko projektu kolektīvais aspekts, lauksaimnieku iesaistīšana kā priekšlikumu un inovācijas veidotājiem savā kontekstā, vēlme rīkoties labāk un vajadzība samazināt ražošanas izmaksas. Interneta platformas (14) var nodrošināt vajadzīgo kapitalizāciju radītajām tehniskajām un zinātniskajām atsaucēm un lauksaimnieku, kuri ir veikuši šo pāreju, liecībām, neaizmirstot par apmācību ietekmi un kopīgi pavadīto laiku. |
| --- | --- |

4.6.2.

| 4.6.3. | Nākamo lauksaimnieku apmācība publiskās lauksaimniecības izglītības iestādēs ietver uzdevumu sekmēt agroekoloģijas attīstību. Pedagoģisko materiālu šajā jomā kļūst arvien vairāk (15), arī audzēkņi vairāk sliecas savā turpmākajā profesionālajā darbībā atbalstīt agroekoloģisko pāreju un ražošanu (16). Francijas agroekoloģiskās pārejas programmā ir paredzēta audzēkņu pārtikas uzlabošana, lauksaimniecības liceju ēdienkartēs ieviešot vietējos pagatavotos produktus, tā vairāk pievēršot viņu uzmanību pārtikas jautājumam. |
| --- | --- |

4.6.3.

| 4.6.4. | Lai veicinātu pāreju teritoriju līmenī, Francijas valdība izveidoja teritoriālos pārtikas projektus, kuros brīvi veidotas grupas nosaka darbības, kas vajadzīgas, lai uzlabotu vietējo pārtikas sistēmu. Šķiet, ka, neskatoties uz nepietiekamiem līdzekļiem, programmas raisa interesi un rezultāti ir iedvesmojoši. |
| --- | --- |

4.6.4.

4.7.   
  Īsās piegādes ķēdes un agroekoloģija, saistītas pārejas

| 4.7.1. | Agroekoloģiju jo īpaši raksturo produkciju papildināmības daudzveidība saimniecību līmenī. Gan lopkopības produktu, gan agroekoloģisko kultūraugu gadījumā ir svarīgi radīt un stabilizēt jaunus noieta tirgus. Pārtikas piegādes īsās ķēdes šķiet pienācīga atbilde uz šo pārejas izaicinājumu. |
| --- | --- |

4.7.1.

| 4.7.2. | Visbeidzot, ir svarīgi uzsvērt, ka agroekoloģijas un īso piegādes ķēžu sasaistīšana Eiropas, valstu un vietējā līmenī pašlaik liek rasties jaunai teritoriālai pārvaldībai pārtikas jomā un jaunai dalībnieku iesaistīšanas kārtībai. Procedūras pilsētu savienošanai ar tuvējiem pārtikas ražošanas reģioniem jau tiek izmantotas vairākās vietās – Milānā (Itālijā), Monpeljē (Francijā), Gentā, Briselē un Ljēžā (Beļģijā), kā arī Toronto (Kanādā). |
| --- | --- |

4.7.2.

5.   Īso piegādes ķēžu un agroekoloģijas attīstība ilgtspējīgām pārtikas sistēmām

5.1.   
  Atbalsts kvalitatīvai pārtikai

| 5.1.1. | Eiropas pētniecības programmā, kas kopīgi ar Koventri universitāti 2012. gadā īstenota attiecībā uz īsām piegādes ķēdēm un vietējām pārtikas sistēmām, iesaistot Eiropas Komisijas lauksaimniecības un veselības ģenerāldirektorātus, tika uzsvērti kvalitātes, izsekojamības un pārredzamības aspekti, kam jābūt pirkšanas un pārdošanas darījumu pamatā. Tāpēc ES ir jāsniedz ražotājiem un patērētājiem līdzekļi šādas triādes veidošanai un stabilizācijai neatkarīgi no īsās ķēdes veida. Ir konstatēts, ka lielākā daļa produktu, kas tiek pārdoti īsajās ķēdēs, atkarībā no valsts ir iegūti bioloģiskajā lauksaimniecībā vai izmantojot nesertificētas metodes bez sintētiskiem ražošanas resursiem. Šis elements šķiet būtiski svarīgs, lai tuvinātu agroekoloģiju un īsās ķēdes. Agroekoloģijas principi un satvars var radīt pietiekami nozīmīgu un stabilu uzticības satvaru, kam nav obligāti jābūt marķētā lauksaimniecības sistēmā, lai patērētājiem varētu sniegt īso piegādes ķēžu attīstībai un ilgtspējai vajadzīgo kvalitāti, izsekojamību un pārredzamību. Patērētāju un citu ražotāju regulāri apmeklējumi lauku saimniecībās šķiet efektīvs “līdzdalības garantijas”veids, lai nostiprinātu pārredzamību, kontekstualizētu rādītāju izstrādi un agroekoloģisko prakšu uzraudzību (17). |
| --- | --- |

5.1.1.

| 5.1.2. | Individuālā aspektā jaunākie pētījumi liecina, ka īsas ķēdes manāmi uzlabo cilvēku veselību. No vienas puses, viņi vairāk pievērš uzmanību tam, ko ēd, un veidam, kā tiek veikta ražošana. No otras puses, šādi pasākumi ir ļoti labas sociālās apmācības, tostarp attiecībā uz veselīgu rīcību saistībā ar pārtiku. |
| --- | --- |

5.1.2.

5.2.   
  Pārtikas pieejamība un nodrošinājums

| 5.2.1. | Pašlaik vairākos Eiropas pētniecības projektos (18) (19) tiek uzsvērts, ka īsās ķēdes mēdz strukturēties un organizēties, lai no tirgus nišas pārietu pie reālajiem pārtikas patēriņa ieradumiem. To jo īpaši veicināja vairāku dalībnieku iekļaušana ES mēroga tīklā, izmantojot projektus, ko atbalsta dažādas ES finansējuma programmas. Tomēr šāds uzplaukums joprojām ir ierobežots, jo daži produkti ir grūti pieejami mājsaimniecībām ar zemākajiem ienākumiem. Būtu jāturpina EESK iepriekšējos atzinumos veiktais darbs jautājumā par rīkiem, kas ļauj šādus pārtikas produktus padarīt pieejamus. Vairāki pētniecības projekti šajā jautājumā Francijā ir plānošanas beigu posmā (RMT Alimentation (20), projekts Casdar ACCESSIBLE (21) vai teritoriālie pārtikas projekti (22)). |
| --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | No pieejamajiem rīkiem agroekoloģijai un īsajām ķēdēm var veltīt pētniecības un inovācijas līdzekļus, ko sniedz EIP lauksaimniecības jomā un Pētniecības ģenerāldirektorāts turpmākajā programmā “Apvārsnis Eiropa”. Turpmākajā KLP vajadzētu mobilizēt klimatiskās un vidiskās shēmas (ekoshēmas), lai veicinātu to, ka lauksaimnieki pakāpeniski pāriet uz agroekoloģijas metodēm un sistēmas attīstās virzībā uz īsajām ķēdēm. Tas pats attiecas uz otrā pīlāra pasākumiem, piemēram, agrovides un klimata pasākumiem un subsīdijām investīcijām, kas vajadzīgas to ieviešanai, kā arī pārveides un komercializācijas rīkiem. Ir jāizstrādā pielāgoti apmācību un konsultāciju līdzekļi, kā arī vietējais darbs, izmantojot LEADER programmas. Teritoriālo iniciatīvu atbalstam turklāt var izmantot kohēzijai paredzētos līdzekļus. |
| --- | --- |

5.2.2.

| 5.2.3. | Būtu jāizstrādā pielāgoti noteikumi, lai ļautu veikt publisko iepirkumu īsās ķēdēs, ko pašlaik ierobežo konkurences noteikumi. Tāpat arī ir vajadzīgi īsajām ķēdēm pielāgoti noteikumi. Regula (EK) Nr. 852/2004 par pārtikas produktu higiēnu (23) sniedz elastības iespējas HACCP (riska analīze un kritisko kontrolpunktu noteikšana) metodes piemērošanā mazapjoma ražotājiem, kuras ir jāizmanto visās ES valstīs. Tas pats attiecas arī uz produktu marķēšanas noteikumiem. Pārveidotu pārtikas produktu izcelsmes marķējumam (piemēram, restorānā vai sabiedriskajā ēdināšanā) var būt atbalsta loma – ja pārtikas produkta izcelsme ir pārredzama, ir lielāka iespēja, ka patērētājs izvēlēsies produktu vai ēdienu, kas ražots tuvumā, pat ja par to jāmaksā nedaudz vairāk. 4G pārklājums (telefonija un internets) lauku apgabalos ir svarīgs, lai veicinātu piekļuvi un saziņu ar patērētājiem, izmantojot digitalizācijas attīstību. |
| --- | --- |

5.2.3.

| 5.2.4. | Bieži tiek pausts satraukums par agroekoloģijas un vietējo ķēžu spēju nodrošināt uzturu pasaulei un cilvēkiem, kuru skaits 2050. gadā sasniegs 10 miljardus. Vairāku pētniecības organizāciju darbi šajā saistībā ir skaidri – starptautiskā mērogā agroekoloģijas attīstība un resursu mobilizācija lauksaimniecībā un ārpus tās ir būtiski nepieciešama un iespējama, ņemot vērā ekonomiskās, vides un sociālās vajadzības. Jaunākie IDDRI (Ilgtspējīgas attīstības un starptautisko attiecību institūts) darbi Eiropā apliecina, ka līdz 2050. gadam būs iespējams nodrošināt uzturu visiem Eiropas iedzīvotājiem pakāpeniskas agroekoloģiskās pārveides dēļ, kas ietver lopkopību, kultūraugus un kokus, kā arī mērķi likvidēt oglekļa dioksīda emisijas. |
| --- | --- |

5.2.4.

5.3.   
  Ceļā uz agroekoloģiju

| 5.3.1. | Agroekoloģiskā projekta izplatīšana ES mērogā ir jābalsta uz strukturētu rīcības plānu, izmantojot dažādas sviras dažādos publiskās un privātās rīcības aspektos, kas aptver daudzas tēmas – apmācību, lauksaimniecisko attīstību, atbalsta novirzīšanu, regulējuma pielāgošanu, nozaru teritorializāciju, ģenētisko izlasi, aizjūras reģionus un starptautisko darbību (24). Tāpēc ES vajadzētu strādāt pie atbalsta iespējām, lai agroekoloģija un īsās ķēdes varētu attīstīties kopīgi un saskaņoties, nodrošinot to kopīgo ilgtspēju. Ir svarīgi, lai šis rīks būtu pietiekami vērienīgs un ļautu daudzām lauku saimniecībām ilgtermiņā iesaistīties šādā pārejā. Laika jēdziens ir svarīgs, jo tas ļaus sniegt dalībniekiem pietiekami daudz laika iesaistīties, gan arī ļaus tiem, kuri iesaistās, nodrošināt pilnīgu sistēmas pāreju, ko ir sarežģīti īstenot. |
| --- | --- |

5.3.1.

| 5.3.2. | Globāla pārtikas politika, kādu EESK atbalsta jau vairākus gadus, Eiropas pārtikas padomes vadībā, kurā EESK varētu uzņemties moderatora lomu, Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietniekam veicot koordināciju attiecīgo ģenerāldirektorātu līmenī, var nodrošināt satvaru programmai. IPES-Food darba rezultātā (25) Eiropas Savienības līmenī ir iesniegts priekšlikums kopējai pārtikas politikai. |
| --- | --- |

5.3.2.

| 5.3.3. | FAO darbi var sniegt iedvesmu agroekoloģijas attīstībai Eiropas mērogā. Šajā nolūkā īpaši lietderīgi ir reģionālā simpozija ilgtspējīgām lauksaimniecības un pārtikas sistēmām Eiropā un Centrālāzijā ieteikumi. Rokasgrāmatā saikņu veidošanai starp mazajiem lauksaimniekiem un tirgiem, ko 2016. gadā pieņēma Pasaules pārtikas nodrošinājuma komiteja, dalībvalstīm ieteikts atbalstīt teritoriālos (vietējos, reģionālos, valstu) tirgus, lai sasniegtu ilgtspējīgas attīstības mērķus. |
| --- | --- |

5.3.3.

Briselē, 2019. gada 17. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētājs

Luca JAHIER

---

(1)  EESK atzinums “Ilgtspējīgākas pārtikas sistēmas”(OV C 303, 19.8.2016., 64. lpp.) un EESK atzinums “Pilsoniskās sabiedrības ieguldījums visaptverošas pārtikas politikas veidošanā Eiropas Savienībā”(OV C 129, 11.4.2018., 18. lpp.).

1

(2)  Regula (ES) Nr. 1305/2013.

2

(3)  Codron, J.-M., Sirieix, L., Reardon, T., “Social and Environmental Attributes of Food Products: Signaling and Consumer Perception, With European Illustrations, Agriculture and Human Values”, 23. sēj., Nr. 3, 2006., 283.–297. lpp.

3

Codron, J.-M., Sirieix, L., Reardon, T., “Social and Environmental Attributes of Food Products: Signaling and Consumer Perception, With European Illustrations, Agriculture and Human Values”

(4)  Sk. 1. zemsvītras piezīmi.

4

(5)  Le Velly, R., “Dynamiques des systèmes alimentaires alternatifs” (“Alternatīvu pārtikas sistēmu dinamikas”), Systèmes agroalimentaires en transition, Édition Quae, 2017., 149.–158. lpp.

5

Le Velly, R., “Dynamiques des systèmes alimentaires alternatifs”

Systèmes agroalimentaires en transition, Édition Quae

(6)  http://www.fao.org/about/meetings/second-international-agroecology-symposium/fr/

6

(7)  https://pubs.iied.org/14629IIED/\?c=foodag

7

(8)  http://www.fao.org/3/i9037fr/I9037fr.pdf

8

(9)  Padomes 2007. gada 28. jūnija Regula (EK) Nr. 834/2007 par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu un par Regulas (EEK) Nr. 2092/91 atcelšanu.

9

(10)  S. Bellon darbi.

10

S. Bellon

(11)  1. pants, kas grozīts ar Likumu par lauksaimniecības nākotni, par ko balsots 2014. gada 13. oktobrī, “Lauku un jūras zvejniecības kodekss”.

11

(12)  EIP Agroecology Europe: http://www.agroecology-europe.org/

12

Agroecology Europe

(13)  Claveirol, C., “La transition agroécologique: défis et enjeux” (“Agroekoloģiskā pāreja. Izaicinājumi un riski”), EESK atzinumi, 2016.

13

Claveirol, C., “La transition agroécologique: défis et enjeux”

(14)  https://rd-agri.fr/

14

(15)  https://pollen.chlorofil.fr/\?s=agroecologie

15

(16)  http://www.bergerie-nationale.educagri.fr/fileadmin/webmestre-fichiers/formation/articles_presse/Plan_EPA1-bilan-Fevrier_2019.pdf

16

(17)  http://www.cocreate.brussels/-CosyFood-

17

(18)  https://ec.europa.eu/eip/agriculture/sites/agri-eip/files/eip-agri_brochure_short_food_supply_chains_2019_en_web.pdf

18

(19)  http://www.shortfoodchain.eu/news/

19

(20)  www.rmt-alimentation-locale.org/

20

(21)  http://www.civam.org/images/M%C3%A9lanie/AcceCible/PRESENTATION-Accessible.pdf

21

(22)  http://rnpat.fr/les-projets-alimentaires-territoriaux-pat/

22

(23)  Regula (EK) Nr. 852/2004.

23

(24)  Claveirol, C., “La transition agroécologique: défis et enjeux”(“Agroekoloģiskā pāreja. Izaicinājumi un riski”), EESK atzinumi, 2016.

24

Claveirol, C.

La transition agroécologique: défis et enjeux

(25)  IPES-Food, Towards a Common Food Policy for the European Union (Ceļā uz kopēju pārtikas politiku Eiropas Savienībā), Brisele, IPES Food, 2017.

25

IPES-Food

Towards a Common Food Policy for the European Union

IPES Food

---

| 18.10.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 353/72 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 353/72

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Lauksaimnieka profesija un rentabilitātes problēma”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2019/C 353/12)

Ziņotājs: Arnold PUECH D’ALISSAC (FR-I gr.)

| Pilnsapulces lēmums | 20.2.2019. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Reglamenta 32. panta 2. punkts
  Pašiniciatīvas atzinums |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Lauksaimniecība, lauku attīstība un vide |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 28.6.2019. |
| Pieņemts plenārsesijā | 18.7.2019. |
| Plenārsesija Nr. | 545 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 188/0/5 |

Pilnsapulces lēmums

20.2.2019.

Juridiskais pamats

Reglamenta 32. panta 2. punkts

Pašiniciatīvas atzinums

Atbildīgā specializētā nodaļa

Lauksaimniecība, lauku attīstība un vide

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

28.6.2019.

Pieņemts plenārsesijā

18.7.2019.

Plenārsesija Nr.

545

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

188/0/5

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Lauku saimniecību rentabilitāte un ekonomiskā dzīvotspēja ir nopietns jautājums Eiropas Savienībā, kur lauksaimnieka ienākumi vidēji ir tikai 46,5 % no ienākumiem pārējās ekonomikas nozarēs. Neraugoties uz zemo rentabilitāti, ES lauksaimniecības nozarei ir izšķiroša nozīme lauku ekonomikas sekmēšanā un kvalitatīvas pārtikas ražošanā saskaņā ar augstākajiem standartiem pasaulē. Vides ilgtspēju nav iespējams panākt atrauti no vienlīdz svarīgajiem lauksaimnieciskās darbības ekonomiskajiem, komerciālajiem, ekoloģiskajiem un sociālajiem elementiem. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ES lauksaimniecības nozare patērētājiem sniedz pārtikas nodrošinājumu, lai gan pieaug klimata pārmaiņu radītais spiediens un sabiedrības prasības saistībā ar vides ilgtspēju. Turklāt Eiropas lauksaimniecības nozare aktīvi palīdz saglabāt ES konkurētspēju un dinamiku starptautiskajos tirgos un nodrošināt ES tirdzniecības bilances pārpalikumu. ES lauksaimniecības nozare ir arī viena no lielākajām nodarbinātības sniedzējām; tajā ir nodarbināti vairāk nekā 40 miljoni cilvēku visā ES. Šajos apgabalos lauksaimniecība nereti ir vienīgā ekonomikas nozare, kas nodrošina izaugsmi un rada darbvietas. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Eiropas Savienībā ir vajadzīga taisnīga, pārredzama un labi funkcionējoša pārtikas piegādes ķēde, kas ir izdevīga gan lauksaimniekiem, gan visām pārējām ieinteresētajām personām, tostarp pārtikas pārstrādes uzņēmumiem, mazumtirgotājiem un, galvenais, patērētājiem. Valsts līmenī būtu jāapsver reverso tirgus sarunu pieeja, kas vērsta uz tādu vērtības ķēžu izveidi, kuru mērķis ir nodrošināt lauksaimniekiem mēneša ienākumus, kas ir divreiz lielāki par minimālo algu. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ES lauksaimniecības nozare sniedz sabiedriskos pakalpojumus un pozitīvas papildu sekas, ko tirgus neapzinās. Ir sasniegts pārtikas nodrošinājuma mērķis, ievērojot visaugstākos ražošanas standartus. Tomēr rodas jaunas problēmas, piemēram, klimata pārmaiņas, izteiktāks cenu svārstīgums, kā arī negodīga konkurence, ko rada ražošanas sistēmas ar zemākiem standartiem, negodīga komercprakse, lauku apgabalu depopulācija, kā arī lauksaimnieku novecošana, kas rada ES lauksaimniekiem sarežģījumus starptautiskajā tirgū. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Jaunās tehnoloģijas kopā ar iekļaujošām pētniecības un inovācijas darbībām ir daļējs risinājums, kas ļauj saglabāt ES lauksaimniecības nozares konkurētspēju un ES lauksaimniekiem dod iespēju tieši un efektīvi risināt ilgtspējas jautājumu. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Ir nepieciešama mūžizglītība un prasmju pilnveidošana, lai ES lauksaimniekiem nodrošinātu vajadzīgos instrumentus jauno tehnoloģiju potenciāla labākai izmantošanai un inovatīvu risinājumu ieviešanai lauku saimniecībās. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ES lauksaimnieki ir īstenojuši vairākus pasākumus, lai palielinātu savu ieguldījumu klimata pārmaiņu apkarošanā, jo viņi aizvien izteiktāk redz šo pārmaiņu sekas: ražas novākšanas laika izmaiņām, agrīnām vai vēlīnām salnām, ugunsgrēkiem, plūdiem un sausuma periodiem. Turklāt vides pasākumi nedrīkstētu apdraudēt pārtikas nodrošinājumu, un ir jāpatur prātā, ka lauksaimniekiem ir nepieciešama taisnīga atlīdzība par papildu darbu, kas nereti jāiegulda saistībā ar ilgtspējas un klimata pārmaiņu mazināšanas pasākumiem. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Spēcīgai ES jācenšas ne vien īstenot Lisabonas līguma mērķus, bet arī sasniegt tādus globālus mērķus kā Parīzes klimata nolīgums un Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķi. Šīs cēlās saistības ir jāatbalsta ar spēcīgu budžetu un efektīvu politiku, kas varētu nodrošināt lauksaimniecības un lauku apgabalu nākotni, attīstību un labklājību Eiropas lauksaimniekiem un lauksaimniecības kooperatīviem nākamajā periodā ir vajadzīga kopējā lauksaimniecības politika (KLP) ar spēcīgu budžetu. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Ievads

| 2.1. | Šo atzinumu EESK izstrādā tāpēc, lai uzsvērtu Eiropas lauksaimnieku būtisko nozīmi un viņu ieguldījumu ES ekonomikā, kā arī globālajā pārtikas nodrošinājumā un lauku apgabalu saglabāšanā. Nereti par šo ieguldījumu netiek saņemta pelnīta atlīdzība, un tas attur jauno paaudzi pārņemt ģimenes lauku saimniecības un samazina nozares pievilcību jaunpienācējiem. |
| --- | --- |

2.1.

3.   Lauksaimnieku nozīme Eiropas Savienībā

3.1.   
  Ieguldījums pārtikas nodrošinājumā, veselīgas un uzturvielām bagātas pārtikas nodrošināšanā un ES ekonomikā kopumā

| 3.1.1. | Palielinoties pieprasījumam pēc pārtikas un biomasas, ES lauksaimnieki un lauksaimnieku kooperatīvi un uzņēmumi ir apņēmušies ražot, pārstrādāt un tirgot drošu un kvalitatīvu pārtiku Eiropas iedzīvotājiem un patērētājiem visā pasaulē. Viņi patērētājiem sniedz pārtikas nodrošinājumu, lai gan pieaug klimata pārmaiņu radītais spiediens un sabiedrības prasības saistībā ar vides ilgtspēju. Turklāt Eiropas lauksaimniecības nozare aktīvi palīdz saglabāt ES konkurētspēju un dinamiku starptautiskajos tirgos. Saskaņā ar Eurostat informāciju (1) lauksaimniecības nozare 2017. gadā veidoja 1,2 % no ES IKP un nodrošināja (bruto) pievienoto vērtību 188,5 miljardu EUR apmērā, aktīvi papildinot ES tirdzniecības bilances pārpalikumu ar 137 miljardiem EUR no lauksaimniecības produktu eksporta minētajā periodā. |
| --- | --- |

3.1.1.

3.2.   
  Nodarbinātība lauku un mazāk labvēlīgos apgabalos

| 3.2.1. | ES lauksaimniecības un pārtikas ķēde ir viena no ES lielākajām ekonomikas nozarēm, kura uztur un rada izaugsmi un darbvietas un kurā ir nodarbināti aptuveni 40 miljoni cilvēku. Aptuveni 10 miljoni cilvēku ir tieši nodarbināti un strādā lauku saimniecībās un lauksaimniecības kooperatīvos. Dažos apgabalos vai reģionos lauksaimniecība ir vienīgā nodarbinātības sniedzēja. |
| --- | --- |

3.2.1.

3.3.   
  Lauksaimnieki kā tradicionālo ainavu aizstāvji un zemes apsaimniekotāji

| 3.3.1. | ES lauksaimnieki, lauksaimniecības uzņēmumi un kooperatīvi apsaimnieko aptuveni 173 miljonus hektāru, kas veido aptuveni 39 % no ES kopējās platības. Lauksaimnieki un viņu ģimenes locekļi aizsargā lauku ainavas un bioloģisko daudzveidību, nodrošinot sabiedrībai daudzus pozitīvus aspektus, proti, ar savu uzcītīgo zemes un ainavu apsaimniekošanas darbu viņi aktīvi sekmē lielu katastrofu seku mazināšanu ārkārtas laikapstākļu gadījumā. Daudzi lauksaimnieki ir arī mežu īpašnieki, un viņu ieguldījums ilgtspējīgā meža apsaimniekošanā ir ievērojams. Turklāt lauksaimnieki palīdz saglabāt un atjaunot ES lauku apgabalu tradicionālās ainavas, vienlaikus nodrošina kultūras mantojuma saglabāšanu un rada arī pozitīvu sinerģiju ar ES tūrisma nozari. Tomēr lauksaimniecības nozares līdzšinējie centieni nevar noslēpt faktu, ka darāmā vēl ir ļoti daudz un ir jāveic vairāk pasākumu, lai sasniegtu Eiropas un pasaules mēroga bioloģiskās daudzveidības mērķus, tostarp attiecībā uz bišu, kukaiņu un putnu aizsardzību. Šie pasākumi zināmā mērā ir pretrunā ar rentabilitātes prasībām, tāpēc ES noteikti ir jāatalgo lauksaimniecības nozare par šo lielāku ekoloģisko ieguldījumu, palielinot KLP budžetu. |
| --- | --- |

3.3.1.

4.   Izmaiņas lauksaimnieka profesijā

4.1.   
  Sabiedrības prasību pieaugums attiecībā uz veselīgu uzturu, pārtikas izcelsmi un kvalitāti, ietekmi uz vidi un dzīvnieku labturību

| 4.1.1. | Patērētāju rīcībā ir daudz informācijas, kas saistīta ar viņu ikdienā patērētajiem produktiem. Tāpat viņi pievērš aizvien lielāku uzmanību pārtikas izcelsmei un kvalitātei, kā arī tās ietekmei uz vidi. Vēl patērētāju izvēli nosaka tādi svarīgi aspekti kā dzīvnieku labturības prakses ievērošana un cik tālu ir vieta, kurā pārtika ražota, tostarp pārtikas piegādes ķēžu saīsināšana. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Lai apmierinātu patērētāju prasības, ES lauksaimnieki ir sākuši īstenot pasākumus, ar kuriem vēl vairāk uzlabot dzīvnieku labturību un mazināt lauksaimniecības darbību radīto eventuālo negatīvo ietekmi uz vidi un augsnes kvalitāti, vienlaikus ražojot ļoti kvalitatīvus produktus. ES lauksaimnieki ar publiskā sektora un akadēmisko aprindu palīdzību iegulda enerģiju un resursus, lai pielāgotos šai jaunajai patēriņa tendencei. |
| --- | --- |

4.1.2.

4.2.   
  Tehnoloģiju un inovāciju nozīme lauksaimniecībā

| 4.2.1. | ES lauksaimniecības nozare ar lieliem sasniegumiem ģenētikas, automatizēto transportlīdzekļu, robotu, dronu, satelītattēlu veidošanas, tālizpētes, lielo datu u. c. jomās ir tehnoloģiju un digitālās revolūcijas priekšgalā. Turklāt lauksaimnieki vienmēr ir pieņēmuši, izstrādājuši un pielietojuši inovatīvus lauku saimniecību darījumdarbības modeļus un agronomijas praksi, tostarp jaunus paņēmienus un ražošanas metodes, kas ir palielinājušas produktivitāti un sekmējušas lauksaimniecības prakses pielāgojamību mainīgajiem apstākļiem. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Šajā ziņā jaunās tehnoloģijas palīdz ES lauksaimniekiem garantēt pārtikas nodrošinājumu, vienlaikus ievērojot visaugstākos standartus pasaulē un apmierinot patērētāju prasības. Tādējādi jaunās tehnoloģijas ļauj ES lauksaimniekiem tieši un efektīvi risināt vides jautājumu. Piemēram, augu aizsardzības līdzekļu (PPP) daudzumu var samazināt, izmantojot dažādu tehnoloģiju kombināciju, kuras atbalsta lauksaimniekus ikvienā ražošanas aspektā. Cita starpā jauni selekcijas paņēmieni visvairāk ietekmē PPP izmantošanas samazināšanu un augu un dzīvnieku noturību pret kaitēkļiem, sēnītēm un ārējiem patogēniem. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Tehnoloģiju nozīme ir saistīta ne tikai ar pašu ražošanu, bet arī ar izsekojamību, pārtikas nekaitīgumu, dzīvnieku labturību un klimata pārmaiņu mazināšanas pasākumiem, kas palīdz ES lauksaimniecības nozarei būt par vienu no progresīvākajām un drošākajām pasaulē. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | ES lauksaimniekiem ļoti svarīga ir piekļuve finansējumam, kas ļautu lauku saimniecībās ieviest inovatīvus tehnoloģiskus risinājumus. Šajā saistībā ir jāsaglabā un jaunajā KLP jāveicina KLP otrā pīlāra subsidiaritātes funkcija. Svarīgi ir saprast, ka ES lauksaimnieki savā saimniecībā ieviesīs jaunākos tehnoloģiskos risinājumus tikai tad, ja varēs viegli piekļūt finansējumam. |
| --- | --- |

4.2.4.

5.   Pārbaudījumi

5.1.   
  Klimata pārmaiņas

| 5.1.1. | ES lauksaimnieki sniedz būtisku ieguldījumu klimata pārmaiņu apkarošanā, jo viņi aizvien izteiktāk redz šo pārmaiņu sekas: ražas novākšanas laika izmaiņām, agrīnām vai vēlīnām salnām, ugunsgrēkiem, plūdiem un sausuma periodiem. Tādēļ lauku saimniecību ilgtermiņa dzīvotspējai ļoti svarīgi ir efektīvi klimata pārmaiņu pielāgošanās pasākumi. Tajā pašā laikā lauksaimnieki samazina emisijas gan lauku saimniecībās, gan ārpus tām, izmantojot ilgtspējīgas apsaimniekošanas praksi, ieviešot jaunas tehnoloģijas, efektīvāk izmantojot kultūraugus, salmus, kūtsmēslus un citas atliekas atjaunojamo energoresursu enerģijai, kā arī ar solāro siltumapgādi un elektroenerģiju, kas ražota ar vēja ģeneratoriem un citiem avotiem. No kultūraugu un lopkopības atliekām iegūtos produktus var izmantot arī biodegvielu un atjaunojamu rūpniecības izejvielu ražošanai lauku saimniecībās saskaņā ar aprites ekonomikas principiem. Tas palīdz samazināt emisijas citās nozarēs un mazināt ES atkarību no fosilā kurināmā apgādes. |
| --- | --- |

5.1.1.

| 5.1.2. | Svarīgi atzīmēt, ka saskaņā ar Parīzes nolīgumu un ilgtspējīgas attīstības mērķiem ES lauksaimniecības nozarei ir noteikti nozīmīgi mērķrādītāji, kas ir jāsasniedz laikā no 2030. līdz 2050. gadam. ES lauksaimnieki ir gatavi stāties pretī šie pārbaudījumiem, ja viņiem būs pieejami atbilstīgi instrumenti. Instrumentu kopumam ir jāietver pozitīvs un lietotājiem saprotams politikas satvars, jaunās tehnoloģijas, ūdens apsaimniekošanas stratēģijas (t. i., uzglabāšana un apūdeņošana) un spēcīgs KLP budžets, kas atbalsta lauksaimnieku īstenotos papildu centienus. Ja lauksaimniekiem nebūs pieejams kāds no iepriekš minētajiem instrumentiem, var tikt apdraudēts pārtikas nodrošinājums un apdraudēta ES pārtikas ražošanas kvalitāte. |
| --- | --- |

5.1.2.

5.2.   
  Ienākumi lauksaimniecības nozarē

| 5.2.1. | Lauku saimniecību ienākumi (2) uz gada darba vienību (AWU), ko izsaka kā indeksu, 2017. gadā ES 28 dalībvalstīs bija par 10,9 % lielāki nekā 2016. gadā. Tomēr tas ir jāaplūko saistībā ar citām ekonomikas nozarēm, kurās vidējie ienākumi ir daudz augstāki. Faktiski salīdzinājumā ar vidējām algām ekonomikā lauksaimnieka uzņēmējdarbības ienākumi uz ģimenes darba vienību 2017. gadā bija tikai 46,5 %. |
| --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | Šī situācija būtiski ietekmē nozares attīstību saistībā ar tās vispārējo pievilcību ārējiem dalībniekiem, ieguldītājiem un banku sektora partneriem, kā arī ierobežo sinerģiju ar citām ekonomikas nozarēm un palielina paaudžu maiņas problēmu lauku apgabalos. |
| --- | --- |

5.2.2.

5.3.   
  Cenu svārstīgums un jaunu tirgu rašanās

| 5.3.1. | Reālajā izteiksmē (deflācijas) cenas lielākajai daļai galveno produktu 2017. gadā bija augstākas nekā iepriekšējā gadā, proti, piena vidējā cena paaugstinājās par 17,1 % virs 2016. gada līmeņa; cūkgaļas cenas – par 8,3 %; graudaugu cenas – par 3 %; liellopu gaļas cenas – par 2,2 % un arī vistas gaļas cenas bija augstākas (+ 1 %). Savukārt aitas un kazas gaļas cena reālajā izteiksmē 2017. gadā turpināja pazemināties (– 1,4 %). Šo pozitīvo tendenci lielākajai daļai patēriņa preču noteica ekonomikas atveseļošanās, kas sākās 2003. gadā. Tomēr 2008. gadā bija vērojams krass cenu pazeminājums, kas izraisīja cenu svārstīgumu starptautiskajā tirgū, apdraudot ES mazos un vidējos lauksaimniekus, kā arī ieguldītājus, kuri pēdējā laikā bija veikuši ieguldījumus lauksaimniecības nozarē. |
| --- | --- |

5.3.1.

| 5.3.2. | Savas neviendabības dēļ ES lauksaimniecības nozare uz 2008. gada cenu satricinājumu reaģēja sadrumstaloti: daudzi mazie un vidējie lauksaimnieki bija spiesti paļauties tikai uz KLP tiešajiem maksājumiem, lai turpinātu savas darbības, taču ar to nepietika, lai garantētu lauku saimniecību ekonomisko ilgtspēju.
  Runājot par eksportu, jāatzīmē, ka ES galvenais tirdzniecības partneris ir ASV (16 % no kopējā lauksaimniecības produktu eksporta jeb 33,3 miljardi EUR 2017. gadā). Ar šādu eksporta koncentrāciju vienā tirgū ES lauksaimniecības nozare ir pakļauta trešo personu politiskajiem lēmumiem, kas var novest pie būtiskām cenu svārstībām (t. i., eksporta aizliegumu vai augstu muitas nodevu piemērošanas).
  ES vienotais tirgus ir visatvērtākais un vispieejamākais tirgus pasaulē, kā dēļ ES lauksaimnieki atrodas grūtā situācijā, jo viņiem jākonkurē ar importētiem lauksaimniecības produktiem, uz kuriem attiecas atšķirīgi ražošanas standarti. Tomēr no trešām valstīm ievestu pārtikas produktu izsekojamību joprojām būtu iespējams uzlabot, un šis jautājums varētu novest pie vairākām domstarpībām par pārtikas kvalitāti un pārtikas produktu marķēšanu saistībā ar importētiem produktiem (t. i., pārtikas produkti, kas izstrādāti ar jauniem selekcijas paņēmieniem, PPP izmantošana, dzīvnieku labturības standartu ievērošana utt.). Šāds imports ES tirgū ir ļoti konkurētspējīgs, jo tam ir atšķirīgi ražošanas standarti, kā rezultātā tiek radīta spriedze ES lauksaimniekiem, kas jau ievēro pasaulē visaugstākos ražošanas standartus. |
| --- | --- |

5.3.2.

Runājot par eksportu, jāatzīmē, ka ES galvenais tirdzniecības partneris ir ASV (16 % no kopējā lauksaimniecības produktu eksporta jeb 33,3 miljardi EUR 2017. gadā). Ar šādu eksporta koncentrāciju vienā tirgū ES lauksaimniecības nozare ir pakļauta trešo personu politiskajiem lēmumiem, kas var novest pie būtiskām cenu svārstībām (t. i., eksporta aizliegumu vai augstu muitas nodevu piemērošanas).

ES vienotais tirgus ir visatvērtākais un vispieejamākais tirgus pasaulē, kā dēļ ES lauksaimnieki atrodas grūtā situācijā, jo viņiem jākonkurē ar importētiem lauksaimniecības produktiem, uz kuriem attiecas atšķirīgi ražošanas standarti. Tomēr no trešām valstīm ievestu pārtikas produktu izsekojamību joprojām būtu iespējams uzlabot, un šis jautājums varētu novest pie vairākām domstarpībām par pārtikas kvalitāti un pārtikas produktu marķēšanu saistībā ar importētiem produktiem (t. i., pārtikas produkti, kas izstrādāti ar jauniem selekcijas paņēmieniem, PPP izmantošana, dzīvnieku labturības standartu ievērošana utt.). Šāds imports ES tirgū ir ļoti konkurētspējīgs, jo tam ir atšķirīgi ražošanas standarti, kā rezultātā tiek radīta spriedze ES lauksaimniekiem, kas jau ievēro pasaulē visaugstākos ražošanas standartus.

5.4.   
  Lauku apgabalu depopulācija un paaudžu maiņa

| 5.4.1. | Kā norādījusi Eiropas Komisija, no ES 10,5 miljoniem saimniecību septiņi no katriem desmit (71,5 %) lauku saimniecību vadītājiem ir vīrieši un lielākā daļa (57,9 %) ir 55 vai vairāk gadus veci. Tikai aptuveni viens no katriem desmit (10,6 %) lauku saimniecību vadītājiem ir gados jauns lauksaimnieks vecumā līdz 40 gadiem; sieviešu lauksaimnieku gadījumā šis īpatsvars ir vēl mazāks (8,6 %). |
| --- | --- |

5.4.1.

| 5.4.2. | ES lauku apgabalos lauksaimnieki, mežsaimnieki, lauksaimniecības uzņēmumi un lauksaimniecības kooperatīvi ir ekonomikas pamats. Lauksaimnieku novecošana noved pie lauku apgabalu (tā sauktās “lauku diasporas”) vispārējas depopulācijas, kas tieši ietekmē ekonomiku un sabiedrības struktūru šajās teritorijās. Turklāt lauksaimniecības zemā rentabilitāte un ierobežotā zemes pieejamība demotivē jauno paaudzi pārņemt ģimenes saimniecību. |
| --- | --- |

5.4.2.

6.   Perspektīvas

6.1.   
  Digitalizācija un precīzā lauksaimniecība

| 6.1.1. | Lauksaimniecība ir ienākusi digitālizācijas laikmetā, kur ikviena ierīce, kas dažādo lauksaimniecības ražošanas posmu gaitā ģenerē datus, var šo informāciju nosūtīt apkopošanai, apstrādei un analīzei. Lielo datu izmantošana varētu palīdzēt lauksaimniekiem spert soli lauksaimniecības nākotnē un sasniegt vērienīgus mērķus. |
| --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.2. | Lauku saimniecība ģenerē daudzveidīgus datus, kurus var klasificēt dažādās kategorijās, piemēram, agronomijas dati, finanšu dati, meteoroloģiskie dati, atbilstības dati, vides dati, dati no ierīcēm, darbinieku dati utt. Šīs datu kopas izriet no ļoti dažādiem avotiem, kuri kļūst aizvien spēcīgāki un izmaksu ziņā izdevīgāki, piemēram, no ierīces, droniem, GPS, tālizpētes sensoriem, satelītiem, viedtālruņiem utt., un kurus papildina pakalpojumu sniedzēji, konsultatīvas struktūras, publiskās iestādes utt. Turklāt arī citi vērtības ķēdē iesaistītie partneri, piemēram, pārstrādātāji un mazumtirgotāji, lielveikali, dižveikali, tostarp reklāmas aģentūras, apkopo milzīgu apjomu datu par tirgiem, kuros lauksaimnieki pārdod savus produktus. |
| --- | --- |

6.1.2.

| 6.1.3. | Datu apkopošana un izmantošana lauksaimniecībā nav jauns koncepts; lauksaimnieki to ir darījuši kopš lauksaimniecības pirmsākumiem. Tomēr jaunums ir iespēja izveidot uz datiem orientētu lauksaimniecības nozari, pateicoties šo datu lielumam un apjomam, kas eksponenciāli palielinās. Vēl viens jaunums ir lauku saimniecības līmenī iegūtās reālā laika informācijas kvalitāte un tehnoloģija, ko izmanto datu apkopošanai, glabāšanai, izmantošanai, pārvaldībai, kopīgošanai, apstrādei un paziņošanai. |
| --- | --- |

6.1.3.

| 6.1.4. | Datu īpašumtiesībām un tiesībām noteikt, kas var piekļūt datiem un tos izmantot, ir būtiska nozīme, lai ļautu lauksaimniekiem turpmāk iesaistīties jauno tehnoloģiju ieviešanā. Šobrīd nav kopīga satvara, kurā būtu skaidri izskaidrotas datu īpašumtiesības. Tādēļ ES lauksaimniecības nozare izstrādāja rīcības kodeksu attiecībā uz lauksaimniecības datu kopīgošanu saskaņā ar līgumisku vienošanos (3), kurā ir izskaidrotas datu ģenerētāja tiesības saņemt atlīdzību par to datu izmantošanu, kuri ģenerēti viņa darbības ietvaros. |
| --- | --- |

6.1.4.

| 6.1.5. | ES lauksaimniecības nozares nākotnes veidošanā ļoti liela nozīme ir digitalizācijai un precīzajai lauksaimniecībai. Tās ietekmē arī darba tirgu un lauksaimniecībā vajadzīgo prasmju veidu, kā arī pārdefinē lauksaimnieku lomu un lauksaimniecības kooperatīvu darījumdarbības modeļus. |
| --- | --- |

6.1.5.

6.2.   
  Klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās pasākumi

| 6.2.1. | Pēdējās desmitgadēs ES lauksaimniecības nozare ir īstenojusi lielu skaitu pasākumu nolūkā uzlabot savu vides ilgtspēju. KLP paredz stingrus un vienlaikus vērienīgus vides pasākumus un ilgtspējīgas apsaimniekošanas praksi, kas izmaina lauksaimnieku darbības veidu, efektīvi apvienojot kvalitāti un ilgtspēju. |
| --- | --- |

6.2.1.

| 6.2.2. | Lauksaimniecībai un mežsaimniecībai ir īpaša nozīme klimata pārmaiņu mazināšanā, jo tās veido vienīgu ekonomikas nozari, kas ar fotosintēzes palīdzību atmosfērā likvidē siltumnīcefekta gāzes. Nozares minētais sasniegums vēl nav pilnībā atzīts, aprēķināts vai pienācīgi uzskaitīts; tāpēc politikas veidotājiem būtu rūpīgāk jāizvērtē iespēja precīzāk izvērtēt to, kā meži un ilggadīgie un viengadīgie kultūraugi varētu palīdzēt saistībā ar siltumnīcefekta gāzu emisijām. |
| --- | --- |

6.2.2.

| 6.2.3. | Patlaban lauksaimnieki gribētu, lai sabiedrība un arī politikas veidotāji novērtē viņu centienus klimata pārmaiņu apkarošanā. It sevišķi politikas veidotājiem ir jāsaprot, ka vides pasākumi nedrīkst apdraudēt pārtikas nodrošinājumu, un jāpatur prātā, ka lauksaimniekiem ir vajadzīga taisnīga atlīdzība par papildu darbu, kas nereti jāiegulda saistībā ar ilgtspējas un klimata pārmaiņu mazināšanas pasākumiem. |
| --- | --- |

6.2.3.

6.3.   
  Labāka tirgus pārredzamība visā pārtikas piegādes ķēdē

| 6.3.1. | Kā norādīts 2017. gada martā publicētajā Komisijas faktu lapā, pievienotās vērtības sadalījums pārtikas ķēdē ir aptuveni šāds: 25 % – lauksaimniekam, 25 % – pārtikas pārstrādei un 50 % – pārtikas mazumtirdzniecībai un ēdināšanas pakalpojumiem. |
| --- | --- |

6.3.1.

| 6.3.2. | Pašlaik vajag stingri ievēro ES direktīva par negodīgu komercpraksi. Lauksaimniecības un pārtikas ķēdes uzņēmumu vidū ir pastāvīgi vērojama izteikta nelīdzsvarotība starp lauksaimnieku un lauksaimniecības un pārtikas produktu pārstrādātāju spēju aizstāvēt savas intereses. Liela mēroga tirdzniecības organizācijas (lielveikali, dižveikali, lielas pārtikas un pārstrādes rūpniecības kameras, kas darbojas visā Eiropā) ievērojami veicina šo nelīdzsvarotību. |
| --- | --- |

6.3.2.

| 6.3.3. | Pārstrādes un mazumtirdzniecības posmi ir paplašinājuši savu kopējo pievienoto vērtību pārtikas ķēdē, apmierinot patērētāju pieaugošo pieprasījumu pēc ērtas iepirkšanās. Tajā pašā laikā pievienotā vērtība lauksaimniecībā ir samazinājusies kopš 2014. gada (2016. gadā par 4 % mazāka). To nosaka pieaugošās resursu izmaksas sakarā ar nepietiekamu resursu radīto konkurence, kā arī ar lauksaimnieku ierobežotajām iespējām pievienot vērtību pamatproduktam vai saņemt par to atlīdzību. |
| --- | --- |

6.3.3.

| 6.3.4. | Turklāt nesen veiktā OXFAM pētījumā Ripe for change (“Gatavs pārmaiņām”) (2018. gads) tika aprakstīta pārtikas piegādes ķēdes nevienlīdzība, cita starpā balstoties uz piemēriem no Apvienotās Karalistes, Nīderlandes un Vācijas. Aplūkojot datus par galapatēriņa cenu sadalījumu, uz Apvienoto Karalisti koncentrētā pētījuma ietvaros atklājās, ka 2015. gadā vairāk nekā pusi šīs cenas saņēma lielveikali (52,8 %), 38,5 % saņēma tirgotāji un pārtikas ražotāji un tikai 5,7 % no šīs cenas saņēma mazi lauksaimnieki un strādnieki. Atlikušie 3 % no šīs cenas sedza resursu izmaksas. |
| --- | --- |

6.3.4.

| 6.3.5. | Šajā situācijā, ņemot vērā augsto koncentrācijas līmeni mazumtirdzniecības nozarē un to, ka ļoti svarīgi ir aizsargāt labi funkcionējošu iekšējo tirgu, ES pamata tiesību akts, kas ietver negodīgas tirdzniecības prakses aizliegumu ar kontroles un piemērošanas mehānismiem kopā ar atturošām sankcijām, ir labs sākumpunkts. Ļoti svarīgi ir turpināt īstenot šos centienus nolūkā palielināt tirgus pārredzamību un vienlaikus nodrošināt lauksaimniekiem taisnīgu vērtības daļu. Turklāt 2020. gada jūlijā spēkā stāsies jaunā regula par norīkotiem darba ņēmējiem; šai regulai vajadzētu palielināt pārredzamību un taisnīgu uzņēmējdarbību lauksaimnieku vidū valsts līmenī. |
| --- | --- |

6.3.5.

| 6.3.6. | Valsts līmenī būtu jāapsver reverso tirgus sarunu pieeja, kas vērsta uz tādu vērtības ķēžu izveidi, kuru mērķis ir nodrošināt lauksaimniekiem mēneša ienākumus, kas ir divreiz lielāki par minimālo algu. |
| --- | --- |

6.3.6.

7.   Risinājumi

| 7.1. | Ģimenes lauku saimniecību sistēmai, ko tik augstu vērtē Eiropas patērētāji, ir vajadzīgas labas rīcībpolitikas, kā arī taisnīgs un saprātīgs regulējums apvienojumā ar spēcīgiem un efektīviem tiesību aktiem, kas palīdzētu mazināt ārkārtīgā cenu svārstīguma radītos nopietnos draudus un arvien lielāko spēku nelīdzsvarotību piegādes ķēdē. Tirgu jautājumu darba grupa ir solis šajā virzienā, taču tās darbība ir jāpastiprina. |
| --- | --- |

7.1.

7.2.   
  Lauksaimnieku vajadzībām pielāgota pētniecība un inovācija, daudzu dalībnieku pieeja un ieinteresēto personu tieša iesaiste

| 7.2.1. | Ieinteresēto personu līdzdalība ir priekšnoteikums pētniecības ieviešanai praksē. Lauksaimnieku interešu izvirzīšana inovācijas procesa centrā ne tikai būtiski paātrinās inovāciju ietekmi, bet arī nodrošinās pētniecības un inovācijas rezultātu praktisko īstenojamību. Turklāt tas palīdzēs nodrošināt piešķirto pētniecības līdzekļu labāku izmantošanu. |
| --- | --- |

7.2.1.

| 7.2.2. | Lauksaimnieki, lauksaimniecības uzņēmumi, mežu īpašnieki un to kooperatīvi var būt, izmantojot arī valdības programmas, inovācijas un ekonomikas izaugsmes virzītājspēki. Tādēļ lauksaimniecības, pārtikas, mežsaimniecības un akvakultūras jomās būtu jāveicina un jāpopularizē viņu iesaiste jau no paša sākuma pētniecības un inovācijas darbībās. Viņu iesaiste visos projektu posmos nodrošinās vairāk uz pieprasījumu orientētus pētījumus un inovāciju, kā arī palīdzēs novērst pašreizējo plaisu starp teoriju un praksi, sniedzot piemērojamus risinājumus. Galu galā tam būtu jāpalīdz ES lauksaimniekiem un ražotājiem kļūt konkurētspējīgākiem. |
| --- | --- |

7.2.2.

7.3.   
  Izcilība un kvalitāte (bioloģiski produkti, ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, zīmoli un īsa pārtikas piegādes ķēde)

| 7.3.1. | Produkti ar augstu pievienoto vērtību, piemēram, ģeogrāfiskās izcelsmes norādes un bioloģiski produkti, daudziem dalībniekiem, it sevišķi lauksaimniekiem, ir labs ienākumu avots. Šīs īpašās pārtikas ķēdes ir vēl interesantākas, ja tajās nav starpnieku. Šajā gadījumā šīs īsās piegādes ķēdes kļūst par ļoti ienesīgiem ienākumu avotiem lauksaimniekiem un lauku kopienai, kurā šos produktus ražo. |
| --- | --- |

7.3.1.

| 7.3.2. | Respektīvi, ES īsās piegādes ķēdes ir alternatīva tradicionālām garākām pārtikas ķēdēm, kurās mazajiem lauksaimniekiem vai kooperatīviem nereti ir mazas iespējas aizstāvēt savas intereses, un patērētājs nespēj izsekot pārtikas produktu līdz zināmam ražotājam vai vietējam apgabalam. Šāda pārtikas sistēma ir ļoti interesanta, jo gan lauksaimnieku, gan patērētāju gadījumā apmierina vairākas vajadzības un iespējas. Dažādu veidu īso pārtikas piegādes ķēžu (tiešā pārdošana, ko veic atsevišķas personas, un/vai kopīga tiešā pārdošana, partnerības – kopienas atbalstīta lauksaimniecība) izvēršana ir viena no kopējās lauksaimniecības politikas pieejām, lai Eiropā uzlabotu konkurētspēju. Īsas pārtikas piegādes ķēdes var funkcionēt kā izmaiņu virzītājspēks un paraugs pārredzamības, uzticēšanās, taisnīguma un izaugsmes palielināšanai lauksaimniecības pārtikas produktu ķēdē. |
| --- | --- |

7.3.2.

| 7.3.3. | Pietiekams pārtikas daudzums garantē ES iedzīvotāju dzīvē noteiktu sociālās stabilitātes līmeni, ar ko kontrastē tās mūsu planētas daļas situācija, kur pārtikas trūkst, un tas zināmā mērā arī izraisa ekonomisko migrāciju uz Eiropu vai citām valstīm. |
| --- | --- |

7.3.3.

7.4.   
  Izglītība un jaunu prasmju attīstīšana primārajā sektorā (saīsināta versija)

| 7.4.1. | Saskaņā ar Eurostat datiem lielākajai daļai ES lauksaimnieku ir tikai praktiska pieredze; tā tas 2016. gadā bija septiņu no desmit (68,3 %) lauksaimnieku gadījumā. Mazāk nekā viens no desmit (9,1 %) lauksaimniekiem ir apguvis pilnīgu lauksaimniecības apmācību; pārējie (22,6 %) ir apguvuši lauksaimniecības pamatapmācību. |
| --- | --- |

7.4.1.

| 7.4.2. | Izglītībai primārajā nozarē ir ļoti liela nozīme, lai sekmētu modernizāciju un uzlabotu jauno tehnoloģiju izmantošanu. |
| --- | --- |

7.4.2.

| 7.4.3. | Šobrīd tas ir ļoti svarīgi, jo digitālās prasmes kļūst par vienu no modernu lauku saimniecību apsaimniekošanas būtiskākajiem elementiem. Šīs prasmes ir vajadzīgas daudzās jomās, un lauksaimniecība nav izņēmums. Lauksaimniecības nozarē pieaug vajadzība pēc cilvēkiem ar informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) un digitālajām prasmēm, taču minētajā nozarē nepārprotami pastāv šo prasmju trūkums, it sevišķi lauku apgabalos. |
| --- | --- |

7.4.3.

| 7.4.4. | Lai lauksaimniecības nozare varētu pilnvērtīgi izmantot tehnoloģiskās un digitālās pārveides sniegtās iespējas, it jāuzlabo lauksaimniecības darbaspēka digitālo prasmju līmenis. |
| --- | --- |

7.4.4.

| 7.4.5. | To var īstenot lauku saimniecību līmenī un arī asociācijās un kooperatīvos, kā arī ES izglītības un apmācības sistēmā, kurā ir jāpiedāvā mūžizglītības programmas jaunu prasmju attīstīšanai. |
| --- | --- |

7.4.5.

Briselē, 2019. gada 18. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētājs

Luca JAHIER

---

(1)  Eurostat, Agriculture, forestry and fishery statistics 2018 (Lauksaimniecības, mežsaimniecības un zivsaimniecības statistikas dati, 2018. gads).

1

Eurostat

(2)  Eurostat, Agriculture, forestry and fishery statistics 2018 (Lauksaimniecības, mežsaimniecības un zivsaimniecības statistikas dati, 2018. gads).

2

Eurostat

(3)  COPA-Cogeca – EU Code of conduct on agricultural data sharing by contractual agreement (ES rīcības kodekss attiecībā uz lauksaimniecības datu kopīgošanu).

3

COPA-Cogeca

---

| 18.10.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 353/79 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 353/79

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Transports, enerģētika un vispārējas nozīmes pakalpojumi – ilgtspējīgas izaugsmes veicinātāji Eiropā digitālās revolūcijas ietekmē”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2019/C 353/13)

Ziņotājs: Alberto MAZZOLA

Līdzziņotāja: Evangelia KEKELEKI

| Pilnsapulces lēmums: | 24.1.2019. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Reglamenta 32. panta 2. punkts
  Pašiniciatīvas atzinums |
| Atbildīgā specializētā nodaļa: | Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 3.7.2019. |
| Pieņemts plenārsesijā | 17.7.2019. |
| Plenārsesija Nr. | 545 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 183/13/19 |

Pilnsapulces lēmums:

24.1.2019.

Juridiskais pamats

Reglamenta 32. panta 2. punkts

Pašiniciatīvas atzinums

Atbildīgā specializētā nodaļa:

Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

3.7.2019.

Pieņemts plenārsesijā

17.7.2019.

Plenārsesija Nr.

545

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

183/13/19

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK uzskata, ka stabilām Eiropas transporta, enerģētikas un vispārējas nozīmes pakalpojumu sistēmām ir būtiska nozīme, lai Eiropa būtu pilnībā integrēta un varētu risināt globālos uzdevumus – proti, virzīties uz ilgtspējīgu un konkurētspējīgu izaugsmi mūsdienīgā, digitalizētā un viedā vidē, – un spētu sasniegt ANO izvirzītos ilgtspējīgas attīstības mērķus, kas attiecas uz ekonomikas izaugsmi, labklājību, nodarbinātības iespējām, nabadzību, nevienlīdzību, klimata aizsardzību, mieru un tiesiskumu. EESK uzskata, ka politikas iespēju un pasākumu centrā jābūt ES iedzīvotāju – uzņēmēju, ražotāju, darba ņēmēju, patērētāju, ražojošo patērētāju, investoru un galapatērētāju – aktīvai līdzdalībai un iesaistei. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESK ir pārliecināta, ka ES vienotā tirgus izveides pabeigšana joprojām ir svarīgākais pīlārs, kas veicinās Eiropas digitālo izaugsmi. EESK aicina Eiropas Komisiju panākt un pārliecināties, ka apstiprinātie tiesību akti, kas attiecas gan uz uzņēmumiem, gan uz patērētājiem, tiek pareizi īstenoti, un mudina Eiropas Komisiju pārskatīt Balto grāmatu par vienoto tirgu, lai izstrādātu stratēģiju vienotā tirgus izveides pabeigšanai līdz 2025. gadam, jo tas pavērs iespēju veidot spēcīgākus uzņēmumus, kā arī nodrošināt plašāku aizsardzību darba ņēmējiem un patērētājiem un veidot jaunas, pilnībā savstarpēji savienotas un sadarbspējīgas viedas Eiropas transporta, enerģētikas un vispārējas nozīmes pakalpojumu sistēmas. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESK iesaka radīt normatīvo vidi, kas veicina konkurenci un inovāciju un vairo iedzīvotāju un uzņēmumu uzticēšanos un izpratni par ieguvumiem, ko digitālo tehnoloģiju izmantošana transporta, enerģētikas un vispārējas nozīmes pakalpojumu jomā sniedz iedzīvotājiem, patērētājiem, uzņēmumiem un darba ņēmējiem, kurus visus kopā var dēvēt par vienu “e-personu”. EESK ierosina atteikties no jēdziena “datu īpašumtiesības” un to aizstāt ar personu un tiesību subjektu “datu tiesību” definīciju. Lai nodrošinātu patērētāju privātumu, patērētājiem vajadzētu būt iespējai kontrolēt datus, ko rada tīklā savienotas ierīces |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Datu brīva plūsma ir būtiska. Tāpēc EESK aicina izstrādāt efektīvus risinājumus, kas novērstu problēmas, kuras saistītas ar piekļuvi datiem, to sadarbspēju un nodošanu, vienlaikus nodrošinot datu pienācīgu aizsardzību un privātumu, godīgu konkurenci un plašākas izvēles iespējas patērētājiem. Uz publiskiem un privātiem uzņēmumiem jāattiecina vienādi nosacījumi, kas attiecas uz datu apmaiņas un izmaksu kompensācijas savstarpīgumu. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis piešķirt pietiekami daudz resursu un pilnvaru, lai varētu efektīvi uzraudzīt spēkā esošos tiesību aktus un panākt to izpildi. Turklāt EESK aicina dalībvalstis ātri pieņemt Eiropas Komisijas priekšlikumu par ES kolektīvās tiesiskās aizsardzības sistēmu. Jānodrošina, ka tiek izskatītas tikai pietiekami pamatotas lietas, tādējādi novēršot pārmērīgu tiesvedību. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai ir skaidrs viedoklis jautājumā par to, cik no ētikas viedokļa ir pieņemami atbildību par veicamo izvēli deleģēt uz mākslīgo intelektu (MI) balstītām sistēmām. Lai arī kāda būtu automatizētu sistēmu sarežģītības pakāpe, visu automatizēto sistēmu darbība ir jākontrolē cilvēkam atbilstoši principam “cilvēka kontrole pār iekārtām”. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESK aicina Eiropas Komisiju publicēt norādes un skaidrojumus par Vispārīgo datu aizsardzības regulu (GDPR
  ), lai panāktu vienveidīgu izpildi un datu un patērētāju aizsardzību augstā līmeni, tostarp savienotu un automatizētu automobiļu izmantošanas jomā, un pārskatīt produktatbildības un apdrošināšanas noteikumus, lai tos pielāgotu situācijai, kurā lēmumus aizvien biežāk pieņems programmatūra. Lai nodrošinātu drošu un sabiedrības atbalstītu pārveidi, ļoti svarīga ir kiberdrošība. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESK mudina Eiropas Komisiju izstrādāt atbilstošu satvaru, lai saskaņā ar Vispārīgo datu aizsardzības regulu, proti, stingri respektējot privātumu un anonimitāti, nodrošinātu digitalizētām valstu veselības aprūpes sistēmām iespēju ES iestāžu un uzņēmumu veiktās pētniecības un inovācijas nolūkos kopīgot datus par ES iedzīvotāju veselību. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Tā kā
  mobilās un interneta tehnoloģijas
  , pateicoties 5G, kļūs par
  vispārējas nozīmes tehnoloģijām
  , kas ievērojami sekmē rūpniecības pārveides procesu, kurš nepārtraukti no iekšpuses kardināli maina ekonomikas struktūru, pastāvīgi noārda veco struktūru un rada jaunu, EESK mudina ES iestādes un dalībvalstis pabeigt digitālā vienotā tirgus izveidi, tostarp attīstīt spējas integrēt un izmantot 5G pakalpojumus, lai aizsargātu un uzlabotu to Eiropas nozaru (piemēram, transporta un autobūves, enerģētikas, ķīmijas un farmācijas nozares, rūpniecības, tostarp MVU, un finanšu nozares) konkurētspēju, kurās Eiropa ir līderis pasaules mērogā. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESK aicina Eiropas Komisiju stingri uzraudzīt progresu 5G ieviešanā un reālā izmantošanā un aicina dalībvalstis vēl vairāk paātrināt šo procesu. EESK ierosina Eiropā noteikt, ka katrā valstī ir jābūt vismaz diviem piegādātājiem, no kuriem vismaz viens ir Eiropas uzņēmums. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Turklāt, lai varētu novērtēt elektromagnētiskā starojuma potenciālo apdraudējumu cilvēka veselībai un videi, EESK aicina Komisiju pasūtīt 5G starojuma bioloģiskās ietekmes novērtējumu. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EESK norāda: lai īstenotu Eiropas enerģētikas un transporta sistēmu digitālo pārveidi, darba ņēmējiem un visos līmeņos nodarbinātajiem ir vajadzīgas jaunas prasmes, un uzsver, ka ir vajadzīga ciešāka saikne starp izglītības un apmācības nodrošinātājiem un rūpniecību, lai pilnveidotu mehānismus, kas dod iespēju uzlabot daudzu cilvēku digitālo pratību, digitālās mūžizglītības spējas un pastāvīgu apmācību. Eiropas Sociālajam fondam jāsniedz ieguldījums šajā jomā. Izglītība un apmācība ir nepieciešama arī iedzīvotājiem un patērētājiem, lai viņi elektronisko sakaru tīkla nepieejamības un digitālā analfabētisma dēļ netiktu izslēgti no digitālā tirgus. EESK uzskata, ka ir jāuzlabo kiberhigiēna, šajā nolūkā arī rīkojot sabiedrības un uzņēmumu izpratnes palielināšanas kampaņas (1). |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Saistībā ar pārejas uz bezemisiju un mazemisiju mobilitāti organizēšanu EESK atbalsta šādus elementus: integrētu un sistēmisku tehnoloģiju ziņā neitrālu pieeju; mazemisiju un bezemisiju transportlīdzekļus un infrastruktūru; pakāpenisku ilgtermiņa pāreju uz alternatīvām un bezemisiju degvielām; augstāku efektivitāti, kas panākta, piemēram, pateicoties Eiropas vienotajai gaisa telpai, pēc iespējas izmantojot digitālo tehnoloģiju (kā piemēru var minēt Eiropas Dzelzceļa satiksmes vadības sistēmu (ERTMS)) un viedu cenu sniegtās iespējas; centienus vēl vairāk veicināt dažādu transporta veidu integrāciju un pāreju uz ilgtspējīgākiem transporta veidiem; iespēju palielināšanu iedzīvotājiem, kuri, pateicoties aizvien labākiem savienojumiem, var izvēlēties mobilitāti kā pakalpojumu
  . |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EESK uzskata, ka emisiju samazināšana enerģētikas nozares būtu jāvirza, īstenojot šādus pasākumus:






  — | centieni ieviest nozīmīgas jaunas tehnoloģijas, kas orientētas uz klimata ziņā neitrālu, energoefektīvu aprites ekonomiku, |
| --- | --- | --- |

1.14.

—

centieni ieviest nozīmīgas jaunas tehnoloģijas, kas orientētas uz klimata ziņā neitrālu, energoefektīvu aprites ekonomiku,

| — | uzsvars uz viedajiem tīkliem
  , lai integrētu un optimizētu dažādu atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanu, |
| --- | --- |

—

uzsvars uz viedajiem tīkliem
  , lai integrētu un optimizētu dažādu atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanu,

| — | tīru tehnoloģiju izmantošana enerģijas ražošanā, uzglabāšanā, pārvadē, sadalē un patēriņā, kā arī pieprasījumreakcija, energoefektivitāte, energoefektīvas ēkas un mikroģenerācija, |
| --- | --- |

—

tīru tehnoloģiju izmantošana enerģijas ražošanā, uzglabāšanā, pārvadē, sadalē un patēriņā, kā arī pieprasījumreakcija, energoefektivitāte, energoefektīvas ēkas un mikroģenerācija,

| — | īpaša stratēģija energoietilpīgām nozarēm un reģioniem, |
| --- | --- |

—

īpaša stratēģija energoietilpīgām nozarēm un reģioniem,

| — | virzība uz stabilāku sistēmu emisiju tirdzniecībai, |
| --- | --- |

—

virzība uz stabilāku sistēmu emisiju tirdzniecībai,

| — | efektīvāki instrumenti, kas nodrošina struktūru un tīklu drošību un kiberdrošību. |
| --- | --- |

—

efektīvāki instrumenti, kas nodrošina struktūru un tīklu drošību un kiberdrošību.

| 1.15. | EESK norāda:






  — | lielas savstarpēji savienotas Eiropas enerģētikas, transporta un sakaru tīklu infrastruktūras ir būtiski vienotā tirgus mezglu punkti, kas ir vajadzīgi, ja ES vēlas saglabāt līderpozīcijas globālās attīstības un konkurences jomā, |
| --- | --- | --- |

1.15.

—

lielas savstarpēji savienotas Eiropas enerģētikas, transporta un sakaru tīklu infrastruktūras ir būtiski vienotā tirgus mezglu punkti, kas ir vajadzīgi, ja ES vēlas saglabāt līderpozīcijas globālās attīstības un konkurences jomā,

| — | lai varētu īstenot transporta prioritāti, proti, pabeigt Eiropas transporta tīkla TEN-T izveidi, līdz 2030. gadam tikai pamattīklā vien būs jāiegulda aptuveni 500 miljardi EUR, |
| --- | --- |

—

lai varētu īstenot transporta prioritāti, proti, pabeigt Eiropas transporta tīkla TEN-T izveidi, līdz 2030. gadam tikai pamattīklā vien būs jāiegulda aptuveni 500 miljardi EUR,

| — | aplēsts, ka Eiropā tirgus dalībnieku ieguldījumiem 5G infrastruktūrā nākamajos piecos gados jāsasniedz 60–100 miljardi EUR gadā; savienojamībai lauku teritorijās būs nepieciešami ieguldījumi 127 miljardu EUR apmērā, |
| --- | --- |

—

aplēsts, ka Eiropā tirgus dalībnieku ieguldījumiem 5G infrastruktūrā nākamajos piecos gados jāsasniedz 60–100 miljardi EUR gadā; savienojamībai lauku teritorijās būs nepieciešami ieguldījumi 127 miljardu EUR apmērā,

| — | lai ekonomikā sasniegtu siltumnīcefekta gāzu emisiju neitralitāti, katru gadu būs nepieciešami papildu ieguldījumi 175 līdz 290 miljardu EUR apmērā, kopumā 520–575 miljardi EUR būs jāiegulda enerģētikā un aptuveni 850–900 miljardi EUR – transporta nozarē. |
| --- | --- |

—

lai ekonomikā sasniegtu siltumnīcefekta gāzu emisiju neitralitāti, katru gadu būs nepieciešami papildu ieguldījumi 175 līdz 290 miljardu EUR apmērā, kopumā 520–575 miljardi EUR būs jāiegulda enerģētikā un aptuveni 850–900 miljardi EUR – transporta nozarē.

| 1.16. | Lai varētu finansēt šādus milzīgus – aptuveni 9–10 % no Eiropas Savienības IKP– galvenokārt privātus un daudzējādā ziņā papildu ieguldījumus, EESK iesaka veicināt ieguldījumiem labvēlīgu vidi un līdzsvarota budžeta normu nepiemērot ieguldījumiem, kā arī radīt jaunas finanšu shēmas, izmantojot kohēzijas instrumentus, EIB, Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, programmu InvestEU un “Apvārsnis Eiropa” un publiskā un privātā sektora partnerības. EESK pauž cerību, ka publiskie un privātie ieguldītāji var veikt lielāko daļu no šiem ieguldījumiem, un šajā saistībā iesaka vienkāršot administratīvās procedūras, paplašināt fondus un finansējumu, internalizēt negatīvus un pozitīvus ārējos faktorus un veicināt ieguldījumiem labvēlīgu vidi. Svarīgs solis ir pašreizējie centieni izveidot ES taksonomiju zaļajam finansējumam. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | EESK tomēr ir visnotaļ pārliecināta, ka tikai politisks un sociāls kompromiss – kura pamatā ir kopīgs sistēmisks redzējums un pārbaudāmu starpposma mērķu skaidra sasniegšana īstermiņā un vidējā termiņā – nodrošinātu, ka privātie ieguldītāji piekrīt uzņemties tik milzīgas finansiālas saistības un ka tiek atbalstīti tik lieli publiskie ieguldījumi, ko sedz Eiropas nodokļu maksātāji. |
| --- | --- |

1.17.

2.   Transversāli problēmjautājumi

| 2.1. | Ilgtspējīgas attīstības mērķi ir aicinājums visām valstīm rīkoties, lai panāktu labāku un ilgtspējīgāku nākotni visiem. Tie izvirzīti, lai risinātu globālās problēmas, ar kurām mēs saskaramies, tostarp tās, kas saistītas ar ekonomikas izaugsmi, labklājību, nabadzību, nevienlīdzību, klimatu, nodarbinātības iespējām un mieru un tiesiskumu. Ilgtspējīgas attīstības mērķi ir arī steidzams aicinājums pasaulei pāriet uz ilgtspējīgāku attīstību. Digitalizācija ir cieši saistīta ar ilgtspējīgas attīstības mērķiem, jo tā sekmē virzību uz tiem, nodrošinot iespējas rūpniecībai, inovācijai, infrastruktūrai un sabiedrībai kopumā. Pierādīts, ka pastāv pozitīva saikne starp digitalizāciju un daudzu ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EESK uzskata, ka Eiropai jābūt atvērtai pret centieniem izstrādāt un ieviest jauna veida darījumdarbības modeļus, kas balstās uz digitālām platformām, bet ar nosacījumu, ka tiek aizsargāta pārredzamība un sociālās klauzulas. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Arvien vairāk cilvēku var piekļūt digitālām tehnoloģijām, taču digitālā plaisa digitālo tehnoloģiju izmantošanā pastāv, jo daļai cilvēku tās nav pieejamas un daļa cilvēku vairāk nekā citi spēj digitālo pārveidi izmantot dzīves uzlabošanai. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Tā kā notiek Eiropas ekonomikas digitālā pārveide, ir vajadzīgas jaunas prasmes visos līmeņos. Daudzās dalībvalstīs trūkst saiknes starp izglītības nodrošinātājiem un tautsaimniecības nozarēm, kaut arī šajos apstākļos vairāk nekā jelkad būtu jāstiprina sadarbība, lai novērstu prasmju trūkumu un to piedāvājuma un pieprasījuma neatbilstību. Nepārtraukta izglītība, apmācība un mūžizglītība ir būtiski elementi, kas ietekmē pielāgošanos darbvietu pārveidei un profesionālās attīstības veicināšanu. Izglītība un apmācība, arī īstenojot pētniecības projektus, ir svarīgs veids, kā attīstīt talantus un nodrošināt augsta līmeņa prasmes, lai ES saglabātu konkurētspēju. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | EESK arī uzskata, ka Eiropas Savienībai un dalībvalstīm ir jāatbalsta darba ņēmēji, kuri var zaudēt darbu gan digitālās pārveides, gan enerģētikas pārkārtošanas dēļ. Tāpēc EESK aicina Eiropas Komisiju, Eiropas Parlamentu un Eiropas Savienības Padomi nodrošināt pienācīgu Eiropas Sociālā fonda un Eiropas Globalizācijas fonda veidošanu un finansēšanu, lai varētu risināt šīs problēmas. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Būtiska ir datu brīva plūsma. Tāpēc EESK aicina izstrādāt efektīvus risinājumus problēmām, kas saistītas ar piekļuvi datiem, to sadarbspēju un nodošanu, un vienlaikus nodrošināt datu pienācīgu aizsardzību un privātumu. Uz publiskiem un privātiem uzņēmumiem jāattiecina vienādi nosacījumi, kas attiecas uz datu apmaiņas un izmaksu kompensācijas savstarpīgumu. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | EESK aicina Eiropas Komisiju datu pieejamības jomā nodrošināt godīgu konkurenci un izvēles iespējas patērētājiem. Autobūves nozarē taisnīga piekļuve transportlīdzekļa datiem būs būtiska, lai nodrošinātu, ka patērētājiem ir pieejami konkurētspējīgi, ērti un novatoriski mobilitātes pakalpojumi. EESK ieteic Eiropas Komisijai sniegt norādes, kā uz savienotiem un automatizētiem transportlīdzekļiem attiecas Vispārīgā datu aizsardzības regula un privātuma noteikumi. Saistībā ar koncepciju “mobilitāte kā pakalpojums” problēmas varētu rasties arī sabiedriskā transporta jomā. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | EESK arī aicina Eiropas Komisiju pārskatīt produktatbildības un apdrošināšanas noteikumus, lai pielāgotu tos situācijai, kurā lēmumus aizvien biežāk pieņem programmatūra. Sistemātiski būtu jāpiemēro tādi principi kā integrēta drošība un drošums un drošība un drošums pēc noklusējuma, lai varētu vairot uzticēšanos šo tehnoloģiju ieviešanai. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Kiberdrošība ir ārkārtīgi svarīga centienos nodrošināt drošu pārveidi. Pilnībā jārisina problēmas, kas ES līmenī konstatētas būtiskās nozarēs. Tāpēc ir jāpalielina Eiropas kiberdrošības aģentūras nozīme, lai mazinātu risku, ko arvien ciešāk savstarpēji savienotajā Eiropas tīklā rada tā vājie posmi. EESK jo īpaši atzinīgi vērtē elektroenerģijas pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkla (ENTSO-E) šajā saistībā veikto darbu. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Lielu datu daudzumu ģenerē sensori un viedo skaitītāju pakāpeniska ieviešana. Attiecīgajām ieinteresētajām personām šādi dati jāapstrādā un jānodrošina to pieejamība drošā un pārredzamā veidā, saglabājot personas brīvības. EESK uzsver: lai gan viedo tehnoloģiju potenciāls ir ievērojams, tās tomēr ir pārbaudījums daudziem vispāratzītiem patērētāju aizsardzības principiem, piemēram, tādiem kā privātums, atbildība un drošība, kā arī centieniem mazināt enerģētisko nabadzību. Regulatoriem jārod pieeja, kas dod iespēju patērētājiem vienmēr piekļūt saviem radītajiem datiem un tos kontrolēt un kas veicina konkurenci un novatorisku pakalpojumu radīšanu. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Tuvākajā laikā mākslīgais intelekts izraisīs pārmaiņas visās nozarēs, un tāpēc radīsies vairākas problēmas. Piemēram, ir vajadzīgas garantijas saistībā ar automātiskas lēmumu pieņemšanas pārredzamību un patērētāju diskriminācijas novēršanu. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Patērētājiem ir vajadzīga piekļuve arī vienkāršiem un standartizētiem produktiem. Tas jo īpaši attiecas uz patērētājiem, kas nav eksperti, uz vecāka gadagājuma patērētājiem un personām, kuras atrodas mazāk aizsargātā situācijā. |
| --- | --- |

2.12.

3.   Transports

| 3.1. | ES vienotajā tirgū transporta nozare veido 6,3 % no Eiropas Savienības IKP, un tajā ir tieši nodarbināti aptuveni 13 miljoni ES iedzīvotāju: tas ir vairāk nekā 7 % no visiem darba ņēmējiem Eiropas Savienībā, to skaitā 2,3 miljoni cilvēku ir nodarbināti automobiļu ražošanas nozarē. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Transporta nozare būtiski sekmē vairāku ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanu tādās jomās kā ekonomikas attīstība, rūpniecība un MVU, kā arī tirdzniecība un ieguldījumi. Bet transporta nozarei ir arī problēmas sasniegt 2. ilgtspējīgas attīstības mērķi, kā arī Parīzes nolīguma mērķus (2). |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Transporta politikas veidošanā uzsvar jāliek uz to, lai tiktu izveidots taisnīgs, efektīvs un pilnībā digitalizēts vienotais tirgus, kas sniedz reālus ieguvumus visiem. Pašlaik tas joprojām ir sadrumstalots, tostarp, kad runa ir par starptautisko konkurenci. Transporta nozare pilda arī svarīgu funkciju kā viens no galvenajiem virzītājspēkiem, kas veicina vienoto tirgu kopumā. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | “Neraugoties uz nesen ierosinātajām izmaiņām autotransporta jomas tiesību aktos, šajā nozarē Eiropas Savienībā vēl nav atrasts atbilstošs līdzsvars starp liberalizāciju un sociālajām klauzulām, kas piemērojamas autotransportlīdzekļu vadītājiem (3).” Mūsdienās atzīts, ka lielākās autotransporta problēmas ir nepietiekama izpildes nodrošināšana un autotransportlīdzekļu vadītāju trūkums (trūkst aptuveni 20 % vadītāju). |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | ES dzelzceļa kravu pārvadājumi, kas liberalizēti 2007. gadā, vēl joprojām nav savietojami, lai gan puse no tiem ir starptautiski pārvadājumi. Būtu jāturpina centieni panākt pasažieru apmierinātības pieaugumu. ES dzelzceļa digitalizācijas stratēģijā uzsvars būtu jāliek uz Eiropas Dzelzceļa satiksmes vadības sistēmas (ERTMS) ieviešanu, lai radītu iespēju praktiski izmantot tās sniegtās priekšrocības (piemēram, tehnisko un darbības saskaņošanu, palielinātu tīklu jaudu, uzlabotu uzticamību, samazinātas uzturēšanas izmaksas, vilcienu automatizētu darbību utt.). |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Aviācijas nozarē tirgus darbojas efektīvāk. Kopš liberalizācijas gaisa pārvadājumu tarifi ir samazinājušies desmit reizes un maršrutu skaits ir pieaudzis septiņas reizes, bet infrastruktūras un pakalpojumu izmaksas ir palielinājušās divas reizes. Runājot par gaisa kuģa apkalpes nodarbinātības veidiem, joprojām vērojamas daudzas problēmas un nenoteiktība, ko dažkārt papildina prakse, kad piemērojamās tiesības tiek pārkāptas vai apietas. Lai varētu paaugstināt efektivitāti, būtu jāpabeidz Eiropas vienotās gaisa telpas izveide, kas nodrošinātu tiešākus lidojumu maršrutus, īsāku lidojumu laiku un CO2 emisiju samazinājumu par apmēram 10 %. Padomei būtu jāpārtrauc tās bloķēšana. EESK aicina Padomi ātri pieņemt pārskatīto Gaisa transporta pasažieru tiesību regulu, jo ir nepieciešami būtiski precizējumi, lai ievērojami samazinātu tiesvedību skaitu. |
| --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | Nesen pieņemtā Regula par ostas pakalpojumiem, kā arī vispārējais grupu atbrīvojums ostām visbeidzot nodrošina ostām un ieinteresētajām personām stabilu, bet elastīgu tiesisko regulējumu. |
| --- | --- |

3.1.6.

3.2.   
  Dekarbonizācija un nulles emisijas līmenis

| 3.2.1. | Transporta nozares enerģijas vajadzības 94 % apmērā joprojām ir atkarīgas no naftas. Autotransporta īpatsvars ir aptuveni 73 %. Transporta nozare ir vienīgā ES nozare, kurā kopš 1990. gada CO2 emisijas ir palielinājušās. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Eiropas Komisija 2018. gadā nāca klajā ar savu redzējumu, kā līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti. Lai panāktu būtisku emisiju samazinājumu, būs vajadzīga integrētu sistēmu pieeja. Tā ietver centienus veicināt i) transportlīdzekļu kopējās efektivitātes paaugstināšanu, bezemisiju un mazemisiju transportlīdzekļus un infrastruktūru; ii) līdz 2050. gadam veicamu pāreju uz alternatīvām transportlīdzekļu degvielām, kas nerada oglekļa emisijas; iii) transporta sistēmas efektivitātes paaugstināšanu, pēc iespējas izmantojot digitālo tehnoloģiju un viedu cenu sniegtās iespējas un vēl vairāk veicinot dažādu transporta veidu integrāciju un pāreju uz ilgtspējīgākiem transporta veidiem, piešķirot pietiekamu finansējumu sabiedriskā transporta tīkla pārkārtošanai un paplašināšanai gan lauku, gan pilsētu teritorijās. Taču pāreja uz zaļāku ekonomiku ir sarežģīts un sāpīgs solis (4). |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Aplēsts: lai līdz 2050. gadam transporta nozarē par 100 % samazinātu CO2 emisijas, katru gadu būs vajadzīgi ieguldījumi aptuveni 800 miljardu EUR apmērā, ko galvenokārt finansēs privātais sektors (5). Lai atbalstītu šādus ieguldījumus, ir vajadzīgs stabils ilgtspējīgas finansēšanas tiesiskais regulējums. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Saistībā ar tehnoloģiju ziņā neitrālu pieeju EESK vēlētos uzsvērt, ka plašas iespējas tīrai mobilitātei nodrošina arī ar elektroenerģijas izmantošanu nesaistītas dzinējtehnoloģijas, piemēram, ūdeņraža degvielas vai tādas pilnībā no fosilā kurināmā brīvas šķidrās degvielas kā HVO100 (6). Aktīvas klimata aizsardzības līdzeklis ir arī pārvadājumu novirzīšana uz sabiedrisko transportu. Svarīgs enerģētiskās neatkarības faktors būs elektrisko akumulatoru ražošana. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | EESK piekrīt, ka Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (SJO) mērķa īstenošana – samazināt kuģošanas radītās emisijas – būtu jāatzīst par nozares pirmo prioritāti, savukārt 2023. gads ir atskaites punkts virzībā uz to, lai sāktu īstenot emisiju samazināšanas pasākumus un noteiktu, kādas degvielas izstrādājamas nākotnei. |
| --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | Ieguldījumi tīras un alternatīvas degvielas infrastruktūrā visiem transporta veidiem ir saistīti ar ievērojamu laika patēriņu un izmaksām, un tie būtu jāpapildina ar atbilstīgiem stimuliem iecerētās infrastruktūras izmantošanai, vispirms atvērtās platformās sniedzot visu lietotājiem nepieciešamo informāciju. |
| --- | --- |

3.2.6.

3.3.   
  Satiksmes negadījumos bojāgājušo skaita samazināšana līdz nullei, autonomā braukšana, mobilitāte kā pakalpojums

| 3.3.1. | Cilvēka kļūdas dēļ uz Eiropas ceļiem notiek 95 % visu ceļu satiksmes negadījumu, kuros 2017. gadā bojā gāja vairāk nekā 25 300 cilvēku un 1,2 miljoni cilvēku tika ievainoti, un ar negadījumiem saistītās izmaksas sasniedz 120 miljardus EUR gadā. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Sauszemes transporta tehnoloģijā, visticamāk, revolucionāras pārmaiņas ieviesīs digitalizācija un automatizācija. EESK norāda, ka šī jaunā tehnoloģija spēj gan paaugstināt transporta tirgus efektivitāti, gan arī sniegt analītiskus datus, kas palīdz kontrolēt un panākt spēkā esošo tiesību aktu izpildi un nodrošināt cilvēktiesību un sociālo tiesību aizsardzību. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Digitalizācija ievērojami ietekmēs jaunu tirgus modeļu attīstību, tostarp dažādus platformu veidus un sadarbīgo ekonomiku, kas nebūt nav pilnībā izstrādāta un, visticamāk, neaptvers lauku apvidus, kuros nav pieejams sabiedriskais transports. EESK prasa Eiropas Komisijai nodrošināt kopīgoto transportlīdzekļu drošumu, sākot ar elektriskajiem motorolleriem. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Ieviešot automatizētu braukšanu, vajadzētu pavērties iespējai ievērojami samazināt nāves gadījumu skaitu vai pat pilnībā tos novērst. Tomēr EESK uzskata, ka bezvadītāja automobiļus sabiedrība akceptēs tikai tad, ja tie nodrošinās tādu pašu drošumu kā citas pasažieru transporta sistēmas, piemēram, vilcieni vai lieli gaisa kuģi. EESK norāda, ka šķērslis sabiedrības atbalsta iegūšanā var būt šādas problemātiskas jomas: 1) papildu izmaksas; 2) arvien lielāka autovadīšanas sarežģītība (7); 3) ilgais laika posms, kad būtu “jaukta” (automātisku un manuāli vadītu transportlīdzekļu) satiksme un varētu palielināties negadījumu skaits un ceļu infrastruktūras jauda varētu samazināties; 4) bažas par drošumu un kiberdrošību; un 5) juridiskas neskaidrības par atbildību, notiekot negadījumiem. |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | EESK uzskata, ka saistībā ar negadījumos bojāgājušo skaita tuvināšanu nullei būtu sīkāk jāanalizē šādi aspekti: nepieciešamība steidzami saskaņot valstu tiesību aktus par ceļu satiksmes noteikumiem un attiecīgās sankcijas; jaunu, drošu automobiļu pieejamība patērētājiem un uzņēmumiem; “ētisku” izvēli būtībā var izdarīt tikai cilvēks, un mašīnām jādarbojas kopā ar cilvēku, nevis viņi jāaizstāj; apdrošināšanas aģentūrām, samazinot apdrošināšanas iemaksas, būtu jāstimulē drošāku transportlīdzekļu iegāde; visās jaunajās regulās par datu pieejamību attiecībā uz transportlīdzekļiem jāparedz princips “drošība pirmajā vietā”. |
| --- | --- |

3.3.5.

| 3.3.6. | Svarīga inovācijas joma, kurā ES var kļūt par pasaules līderi, ir savienoti un automatizēti mobilitātes risinājumi visos transporta veidos, tostarp sabiedriskajā transportā. To var panākt tikai ar publiskā un privātā sektora sadarbību un ieguldījumiem. |
| --- | --- |

3.3.6.

| 3.3.7. | Pieeja “mobilitāte kā pakalpojums” (Mobility-as-a-Service (MaaS)) paredz pāreju no personīgajā īpašumā esošiem transporta veidiem uz sabiedrisko transportu un mobilitātes risinājumiem, kas tiek patērēti kā pakalpojumi (8). MaaS pieejas galvenais uzdevums ir piedāvāt ceļotājiem mobilitātes risinājumus atkarībā no viņu ceļošanas vajadzībām. MaaS pieeja pret visu transporta sistēmu attiecas kā pret vienotu veselumu. Arī mobilitāte pēc pieprasījuma var palīdzēt uzlabot to iedzīvotāju piekļuvi mobilitātei, kuri dzīvo tālākos reģionos vai kuri saskaras ar mobilitātes grūtībām (piemēram, veci cilvēki un/vai personas ar invaliditāti). |
| --- | --- |

3.3.7.

3.4.   
  Ieguldījumi

| 3.4.1. | EESK atzīst, ka daudzās jomās mūsdienu Eiropas transporta infrastruktūras tīkls nepilda savu funkciju. Tā kā pieprasījums pēc transporta pakalpojumiem nemitīgi pieaug, ir vajadzīgi ievērojami publiskie un privātie ieguldījumi, lai izbūvētu un uzlabotu transporta infrastruktūru. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | TEN-T
  savlaicīga pabeigšana, nodrošinot optimālu ģeogrāfisko pārklājumu, jāizvirza par absolūtu prioritāti: TEN-T pamattīkls jāpabeidz līdz 2030. gadam, bet visaptverošais tīkls – līdz 2050. gadam vai agrāk. Pamattīkla izveidei vien ir vajadzīgi ieguldījumi aptuveni 500 miljardu EUR apmērā, neņemot vērā esošās infrastruktūras izturētspēju un modernizāciju. Šos ieguldījumus nevar finansēt tikai ar Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta dotācijām vai ES instrumentiem, un dalībvalstu līdzekļi, iespējams, nav pietiekami. Pastāv konkrēts risks, ka būs ievērojama kavēšanās. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Dotācijām arī turpmāk būs liela nozīme transporta nozarē īstenotajā ES ieguldījumu politikā, it īpaši tajos gadījumos, kad tirgus ieguldījumus ir grūtāk veikt. Tomēr būtiski papildu instrumenti ir dotāciju apvienošana ar citiem finansējuma avotiem, piemēram, Eiropas Investīciju bankas vai privātā sektora aizdevumiem, un publiskā un privātā sektora ieguldītāju mobilizēšana, tostarp publiskā un privātā sektora sadarbība. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | “EESK aicina veikt ieguldījumus tehnoloģijās un infrastruktūrā, kas var būt pamats digitālā transporta izveidei, jo īpaši satiksmes vadības un kontroles sistēmās: SESAR (..), ERTMS (..) un C-ITS. Turklāt 5G pieslēgumi ir jāpadara pieejami TEN-T pamattīklā. Šie pasākumi būtu prioritāri jāatbalsta, izmantojot ES finansējuma instrumentus, piemēram, Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, InvestEU un programmu “Apvārsnis 2020”.” (9) |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.4.5. | “EESK (..) uzskata, ka (..) autoceļu lietošanas nodevu sistēma[i], kas atbilstu principiem “lietotājs maksā” un “piesārņotājs maksā”, (..) būtu pozitīva ietekme, bet ar nosacījumu, ka tiek nodrošināta gūto ieņēmumu mērķiezīmēšana.” (10) |
| --- | --- |

3.4.5.

4.   Enerģētika

4.1.   
  Vienotais enerģijas tirgus

| 4.1.1. | ES enerģētikas nozares apgrozījums 2016. gadā bija 1 881 miljards EUR, un šī nozare tieši nodarbināja aptuveni 1 630 000 cilvēku. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Visiem Eiropas iedzīvotājiem vajadzētu būt piekļuvei drošai, ilgtspējīgai un cenas ziņā pieejamai enerģijai. Tas ir enerģētikas savienības galvenais mērķis. EESK pauž vilšanos par ievērojamajām enerģijas cenu atšķirībām dalībvalstīs, jo tās liecina par būtisku vienotā enerģijas tirgus nepilnību. Komiteja pauž cerību, ka līdz ar ES enerģētikas savienības un vienotā enerģijas tirgus izveidi cenas, izņemot nodokļu komponentu, izlīdzināsies.
  Uz cilvēku vērsta enerģētikas nozares digitalizācija Eiropas Savienībai ir būtiska, jo tādējādi var nodrošināt, ka enerģijas patērētāji un ražojošie patērētāji ir šā jautājuma centrā, un sniegt ieguldījumu jauna veida enerģijas tirgus izveidē. |
| --- | --- |

4.1.2.

Uz cilvēku vērsta enerģētikas nozares digitalizācija Eiropas Savienībai ir būtiska, jo tādējādi var nodrošināt, ka enerģijas patērētāji un ražojošie patērētāji ir šā jautājuma centrā, un sniegt ieguldījumu jauna veida enerģijas tirgus izveidē.

4.2.   
  Digitalizācija un jaunas tehnoloģijas

| 4.2.1. | SET plāna kontekstā digitalizācija sniedz jaunas iespējas piegādātājiem, optimizējot to vērtīgos aktīvus, integrējot atjaunojamos energoresursus no mainīgiem un sadalītiem resursiem un samazinot darbības izmaksas, vienlaikus tai vajadzētu sniegt labumu visiem, samazinot enerģijas rēķinus sabiedrībai un uzņēmumiem, kas būs iespējams, pateicoties energoefektivitātei un līdzdalībai elastīgos pieprasījuma mehānismos. EESK aicina Eiropas Komisiju izvērtēt gūtos rezultātus un vajadzības gadījumā veikt vēl citus pasākumus. |
| --- | --- |

4.2.1.

4.3.   
  Viedie energotīkli un atjaunojamie energoresursi

| 4.3.1. | Aprēķini liecina, ka dažu atjaunojamo energoresursu izmaksas jau ir tuvu pašreizējām tirgus cenām. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Decentralizēti enerģijas risinājumi un viedās kontroles sistēmas kļūst lētākas. Viedie tīkli ir šīs jaunās sistēmas svarīgs elements: izmantojot digitalizāciju, tie palīdzēs savstarpēji sasaistīt jaunas enerģētikas vides. Nākotnē viedās energosistēmas neattīstīsies izolēti, tās – digitāli un fiziski – savienos dažādus enerģijas un transporta tīklu veidus, aizvien palielinot iespējas. Pirmais enerģijas sektors, ko skars pārmaiņas, visticamāk, būs elektroenerģijas nozare, un digitalizācija dos iespēju veidot spēcīgākus savienojumus ar siltumapgādes un aukstumapgādes nozari, jo īpaši ēkās un mobilitātes sektorā, veicinot ieinteresēto personu ciešāku līdzdalību vietējās, reģionālās un Eiropas vērtību ķēdēs, iesaistot vietējās kopienas un ražojošos patērētājus enerģētikas kopienās un enerģijas darījumos, kā arī veicinot Eiropas inovācijas un uzņēmumus. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | No programmas “Apvārsnis 2020” ir finansēta virkne demonstrējumu projektu, kas attiecas uz tīklu sadali, pārvades tīkliem, decentralizētu uzglabāšanu, plaša mēroga uzglabāšanu, RES un siltumapgādi un aukstumapgādi un ir saistīti ar patērētājiem paredzētām tehnoloģijām, tīkla tehnoloģijām, papildpakalpojumiem tirgū, enerģijas uzglabāšanu un hidroakumulāciju, akumulatoriem, vēja turbīnām, fotoelementu iekārtām, saules enerģiju, siltumenerģiju, biogāzi un mikroģenerāciju. EESK atzinīgi vērtē Inovācijas fonda izveidi, jo tas sniegs lielāku atbalstu demonstrējumu projektiem. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | EESK mudina Eiropas Savienību veikt vairāk pasākumu enerģētiskās nabadzības izskaušanai. Būtu jāveic konkrēti pasākumi, lai veicinātu ēku padziļinātu renovāciju, un, kur tas ir lietderīgi, vajadzētu uzstādīt saules enerģijas paneļus tiem, ko skar enerģētiskā nabadzība vai kas ir pakļauti tās riskam. ES jāpatur prātā, ka nabadzīgie iedzīvotāji šādus pasākumus nevar atļauties. |
| --- | --- |

4.3.4.

| 4.3.5. | EESK atzinīgi vērtē darbu, ko veic platforma ogļu ieguves reģionu pārkārtošanai. Enerģētikas pārkārtošana dažus reģionus patiešām ietekmē vairāk nekā citus, jo īpaši tos, kur ir koncentrēta fosilā kurināmā ieguve, enerģijas ražošana un energoietilpīga ražošana. Tāpēc strukturālās pārmaiņas nozarēs un reģionos, kuri ir ļoti atkarīgi no ogļu izmantošanas un oglekļietilpīgām darbībām, būs rūpīgi jāuzrauga un efektīvi jāpārvalda, nodrošinot taisnīgu un sociāli pieņemamu pāreju, kurā nepaliek neievērots neviens darba ņēmējs un neviens reģions. |
| --- | --- |

4.3.5.

| 4.3.6. | Energoietilpīgās nozarēs ir vairāk nekā 6 miljoni tiešo darbvietu Eiropā, un tās veido pamatu dažādām vērtības ķēdēm, tostarp tīras enerģijas sistēmām. Energoietilpīgo nozaru radītās emisijas rada 60 līdz 80 % rūpniecisko emisiju. Problēmas energoietilpīgo nozaru dekarbonizācijā ir milzīgas, un būs vajadzīgi gan tehnoloģiski, gan ar tehnoloģijām nesaistīti jauninājumi (piemēram, jauni darījumdarbības modeļi). |
| --- | --- |

4.3.6.

4.4.   
  Ieguldījums enerģētikā

| 4.4.1. | Lai stiprinātu Eiropas enerģijas tirgu, atvieglotu enerģētikas pārkārtošanu un nodrošinātu sistēmas drošu darbību, Eiropā ir vajadzīgi piemēroti, labi attīstīti un rentabli pārvades tīkli. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Inovācijas, piemēram, elektroenerģijas–gāzes tīkls vai ūdeņraža tehnoloģijas, var sniegt būtiskus rezultātus un kļūt ekonomiski dzīvotspējīgas, ja tās efektīvi atbalsta. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Lai CO2 samazināšanas scenārijus īstenotu 100 % apmērā (11), ieguldījumi enerģētikas nozarē no 2031. līdz 2050. gadam vidēji sasniegtu 547 miljardus EUR gadā (2,8 % no IKP) salīdzinājumā ar 377 miljardiem EUR (1,9 % no IKP), kas vajadzīgi pamatscenārija īstenošanai. Šie skaitļi ir ievērojama summa pat attīstītai ekonomikai. |
| --- | --- |

4.4.3.

5.   Vispārējas nozīmes pakalpojumi

| 5.1. | Galvenā stratēģiskā vadlīnija ir šāda: īstenot uz cilvēkiem orientētu pieeju, lai sniegtu vispārējas nozīmes pakalpojumus kā Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes virzītājspēkus. Eiropas sociālo tiesību pīlāra 20. (pēdējais) princips attiecas uz piekļuvi pamatpakalpojumiem un paredz, ka ikvienam ir tiesības uz piekļuvi kvalitatīviem pamatpakalpojumiem, tostarp ūdensapgādes, sanitārijas, energoapgādes, transporta, finanšu pakalpojumiem un digitālajiem sakariem. Lai šo principu piemērotu, jāīsteno īpaši ilgtspējīgas attīstības un kohēzijas pasākumi. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Iedzīvotāji un uzņēmumi pieprasa atvērtāku, pārredzamāku, atbildīgāku un efektīvāku
  pārvaldību. Apjomradīti ietaupījumi un ātrdarbība, ko var panākt ar mākoņdatošanas arhitektūru, un palīdzēs pāriet uz e-pārvaldi, e-veselību, e-iepirkumu un e-rēķiniem, ļaujot sabiedrisko pakalpojumu sniedzējiem dalīties ar informāciju un atvieglot iedzīvotāju un uzņēmumu mijiedarbību. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Pastāv risks, ka veci cilvēki vai patērētāji, kuriem trūkst digitālo līdzekļu lietotprasmes, vispārējas nozīmes pakalpojumu pilnīgas digitalizācijas dēļ tiks atstumti. Tādēļ būtu jāsaglabā dažas tradicionālās šo pakalpojumu sniegšanas vietas. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | EESK iesaka Eiropas pusgadā iekļaut noteikumus attiecībā uz vispārējas nozīmes pakalpojumu sniegšanas pārskatatbildību un pārredzamību dalībvalstīs un attiecībā uz šo pakalpojumu pieejamību un pienācīgu darbību. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Daudziem Eiropas Savienības iedzīvotājiem ir jāpārvar vairāk vai mazāk būtiskas ekonomiskas grūtības, lai piekļūtu pamatpakalpojumiem, tostarp mājokļa, enerģijas, elektroniskās saziņas, transporta, ūdensapgādes, veselības aprūpes un sociālo pakalpojumu jomā. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Nepietiekama piekļuve vispārējas nozīmes pakalpojumiem var būt atkarīga no daudziem faktoriem: tie var būt ekonomiski, ģeogrāfiski, sociāli (nevienlīdzīga attieksme), fiziski (invaliditāte) vai arī var būt saistīti ar nepiemērotību vajadzībām un/vai tehniskajam progresam (neatbilstība/nepietiekams kvalitātes un/vai drošības līmenis). Digitālās tehnoloģijas var palīdzēt pārvarēt dažas no minētajām problēmām. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Veselības aprūpes pakalpojumu gadījumā digitalizācija atvieglo slimību labāku profilaksi, diagnostiku un ārstēšanu. Tādi rīki kā e-veselības pacienta karte (EHR) spēj nodrošināt patērētājiem pastāvīgu piekļuvi savai slimību vēsturei un zāļu receptēm. Mobilās veselības programmas un tiešsaistes medicīniskās konsultācijas var sniegt lielisku atbalstu pacientiem un patērētājiem centienos saglabāt veselību un novērst slimības – jo īpaši personām, kas dzīvo tālākos reģionos. Taču ieguvumi, ko sniedz digitālie veselības produkti un pakalpojumi, ir saistīti ar nopietniem riskiem saistībā ar pacientu privātumu, drošību un drošumu, jo biežāk iespējami veselības aprūpes iestāžu glabāto pacientu medicīnisko karšu un veselības datu aizsardzības pārkāpumi. Eiropas Savienībai būtu jāizstrādā visaptverošs tiesiskais regulējums, kas nodrošinātu saskaņotu pieeju. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Tā kā digitālie veselības pakalpojumi un produkti tiek izmantoti aizvien plašāk, arī pārrobežu vidē, svarīgi arī ir visā Eiropas Savienībā saskaņot pieeju atbildībai par šādiem pakalpojumiem un produktiem. Lai sekmētu ES patērētāju efektīvu aizsardzību, ir jāveic leģislatīvi pasākumi, piemēram, stingra tirgus uzraudzība un tiesību aktu izpildes panākšana, un jāizmanto iedarbīgi tiesiskās aizsardzības instrumenti attiecībā uz digitālajiem veselības produktiem un pakalpojumiem. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | EESK mudina Eiropas Komisiju izstrādāt atbilstošu satvaru, lai saskaņā ar Vispārīgo datu aizsardzības regulu, proti, stingri respektējot privātumu un anonimitāti, nodrošinātu valstu veselības aprūpes sistēmām iespēju ES iestāžu un uzņēmumu veiktās pētniecības un inovācijas nolūkos kopīgot datus par ES iedzīvotāju veselību. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Vispārējas nozīmes pakalpojumi būtu jāsniedz digitāli, un pakalpojumu sniedzējiem vienlaikus jānodrošina citas iespējas tām personām, kurām savas izvēles vai nepieciešamības dēļ nav interneta pieslēguma. |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | Vispārējas nozīmes sabiedriskā transporta pakalpojumiem ir būtiska loma centienos paaugstināt dzīves kvalitāti un sasniegt ES pamatmērķus. Publiskajām iestādēm ir vajadzīga plaša rīcības brīvība, lai tās varētu sniegt, pasūtīt un organizēt vispārējas nozīmes pakalpojumus. |
| --- | --- |

5.11.

6.   5G

6.1.   
  5G ieviešana vienotajā tirgū

| 6.1.1. | Publiskās iestādes sākušas īstenot pasākumus, lai veicinātu 5G ieviešanu vienotajā tirgū, un jau piešķir 5G frekvences. Tuvākajos mēnešos Eiropas mobilo sakaru operatoriem būtu jāsagatavojas ieviest šo tehnoloģiju un veikt testus reālos apstākļos, jo paredzams, ka 2019. gada pirmajā pusē būs pieejami pirmie 5G viedtālruņi un galiekārtas. Tomēr līdz 2018. gada decembra sākumam tikai divpadsmit dalībvalstis bija pabeigušas vai uzsākušas vismaz vienu radiofrekvenču spektra izsoli. |
| --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.2. | Starptautiskā līmenī visas valstis konkurē par to, lai būtu pirmās, kas uzsāk 5G ieviešanu savā valstī. Arī Eiropas Savienība vēlas būt to vidū. No pieciem lielākajiem infrastruktūras pārdevējiem divi piegādātāji ir no Eiropas, divi no Ķīnas un viens no Korejas. Neviens no lielākajiem Eiropas uzņēmumiem nav to uzņēmumu vidū, kas kā pirmie ražo 5G ierīces un mikroshēmas. |
| --- | --- |

6.1.2.

| 6.1.3. | EESK brīdina, ka to Eiropas nozaru konkurētspēja, kurās Eiropa ir vadošā pasaules līmenī – piemēram, transporta un autobūves, enerģētikas, ķīmijas un farmācijas nozares, rūpniecības, tostarp MVU, un finanšu nozares konkurētspēja – būs atkarīga no spējas integrēt un izmantot 5G pakalpojumus. |
| --- | --- |

6.1.3.

| 6.1.4. | EESK ir informēta, ka zinātnieki brīdina par iespējamo apdraudējumu cilvēka veselībai un videi, ko varētu radīt 5G elektromagnētiskais starojums, it īpaši lielapjoma datu un augstas caurspiešanās spējas radiofrekvences signāli ēkās un citās slēgtās telpās. EESK aicina Komisiju pasūtīt novērtējumu par 5G starojuma bioloģisko ietekmi un risku, kas saistīts ar 5G un citu frekvences diapazonu mijiedarbību. |
| --- | --- |

6.1.4.

6.2.   
  Ar 5G saistītie nepieciešamie ieguldījumi

| 6.2.1. | Tiek lēsts, ka Eiropā tirgus dalībnieku ieguldījumi 5G infrastruktūrā nākamajos piecos gados sasniegs 60–100 miljardus EUR gadā. Tie visiem galvenajiem Eiropas sociālās un ekonomiskās attīstības virzītājiem nodrošinās gigabitu savienojamību. Lai uzlabotu savienojamību lauku apvidos, būs nepieciešami papildu ieguldījumi 127 miljardu EUR apmērā. |
| --- | --- |

6.2.1.

| 6.2.2. | 5G pakalpojumi pārvērtīs mobilās un interneta tehnoloģijas par vispārējas nozīmes tehnoloģiju, kas ietekmē produktivitāti un saimniecisko darbību daudzās rūpniecības nozarēs, kurās izmanto lielāku skaitu ierīču un lielākus datu apjomus, un tie ļaus masveidā izmantot lietu internetu un attīstīt kritiski svarīgus pakalpojumus. |
| --- | --- |

6.2.2.

7.   Īpašas piezīmes

| 7.1. | Turklāt EESK aicina ES iestādes padziļināti pievērsties turpmāk minētajiem uzdevumiem, ar kuriem Komiteja jau ir nodarbojusies un turpinās nodarboties nākotnē, jo tie ir svarīgi ar šo atzinumu saistīti jautājumi:






  — | visu ārējo izmaksu internalizācija, izmantojot pozitīvus un negatīvus stimulus (12), |
| --- | --- | --- |

7.1.

—

visu ārējo izmaksu internalizācija, izmantojot pozitīvus un negatīvus stimulus (12),

| — | Enerģijas nodokļu direktīva, pamatojoties uz CO2, NOx, SOx (13), |
| --- | --- |

—

Enerģijas nodokļu direktīva, pamatojoties uz CO2, NOx, SOx (13),

| — | izkliedētu enerģijas risinājumu sistēma (14), |
| --- | --- |

—

izkliedētu enerģijas risinājumu sistēma (14),

| — | ETS tirgus stabilitāte nākamajam ETS tirdzniecības periodam (2021. gadā) un ETS pasākumi pēc 2020. gada (15), |
| --- | --- |

—

ETS tirgus stabilitāte nākamajam ETS tirdzniecības periodam (2021. gadā) un ETS pasākumi pēc 2020. gada (15),

| — | tīklu digitālās informācijas apmaiņas platforma elektroenerģijas plūsmu pārvaldībai (16), |
| --- | --- |

—

tīklu digitālās informācijas apmaiņas platforma elektroenerģijas plūsmu pārvaldībai (16),

| — | lielo datu pārvaldība enerģijas sektorā (17), |
| --- | --- |

—

lielo datu pārvaldība enerģijas sektorā (17),

| — | sociālie un ekonomiskie izaicinājumi, kas saistīti ar ogļu izmantošanas pakāpenisku pārtraukšanu (18), |
| --- | --- |

—

sociālie un ekonomiskie izaicinājumi, kas saistīti ar ogļu izmantošanas pakāpenisku pārtraukšanu (18),

| — | nelieli modulāri kodolreaktori (50–300 MW), kas ir lētāki un vieglāk ierīkojami. Nepieciešami ES standarti (19), |
| --- | --- |

—

nelieli modulāri kodolreaktori (50–300 MW), kas ir lētāki un vieglāk ierīkojami. Nepieciešami ES standarti (19),

| — | lielos attālumos izvietoti augstsprieguma tīkli, kas savieno kontinentus: Eiropas–Āzijas perspektīva (20), |
| --- | --- |

—

lielos attālumos izvietoti augstsprieguma tīkli, kas savieno kontinentus: Eiropas–Āzijas perspektīva (20),

| — | piegādes drošība un ieguldījumu aizsardzība (21), |
| --- | --- |

—

piegādes drošība un ieguldījumu aizsardzība (21),

| — | energoefektivitāte (22), |
| --- | --- |

—

energoefektivitāte (22),

| — | produktu provizoriska sertifikācija (23), |
| --- | --- |

—

produktu provizoriska sertifikācija (23),

| — | mākoņdatošanas noteikumi (24), |
| --- | --- |

—

mākoņdatošanas noteikumi (24),

| — | ES ražošanas platformas (25), |
| --- | --- |

—

ES ražošanas platformas (25),

| — | telekomunikāciju un datu tīkls (26), |
| --- | --- |

—

telekomunikāciju un datu tīkls (26),

| — | datu plūsmai jābūt aizsargātai un uzticamai (27), |
| --- | --- |

—

datu plūsmai jābūt aizsargātai un uzticamai (27),

| — | datu īpašumtiesības un datu tiesības (28), |
| --- | --- |

—

datu īpašumtiesības un datu tiesības (28),

| — | datu uzglabāšana Eiropas Savienībā (29). |
| --- | --- |

—

datu uzglabāšana Eiropas Savienībā (29).

Briselē, 2019. gada 17. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētājs

Luca JAHIER

---

(1)  OV C 227, 28.6.2018., 86. lpp.

1

(2)  OV C 367, 10.10.2018., 9. lpp.

2

(3)  OV C 81, 2.3.2018., 195. lpp.

3

(4)  ESPAS, Challenges and choices for Europe (Eiropas problēmas un izvēles), 2019. gada aprīlis.

4

ESPAS

Challenges and choices for Europe

(5)  COM(2018) 773 final.

5

(6)  OV C 345, 13.10.2017., 52. lpp.; OV C 262, 25.7.2018., 75. lpp.

6

(7)  OV C 440, 6.12.2018., 191. lpp.

7

(8)  OV C 345, 13.10.2017., 52. lpp.

8

(9)  OV C 345, 13.10.2017., 52. lpp.

9

(10)  OV C 81, 2.3.2018., 195. lpp.

10

(11)  COM(2018) 773 final.

11

(12)  OV C 190, 5.6.2019., 24. lpp.; OV C 110, 22.3.2019., 33. lpp.

12

(13)  OV C 228, 5.7.2019., 37. lpp.

13

(14)  OV C 34, 2.2.2017., 44. lpp.

14

(15)  OV C 424, 26.11.2014., 46. lpp.; OV C 288, 31.8.2017., 75. lpp.

15

(16)  OV C 34, 2.2.2017., 44. lpp.; OV C 345, 13.10.2017., 52. lpp.; OV C 262, 25.7.2018., 86. lpp.

16

(17)  Galīgais pētījums The ethics of Big Data: Balancing economic benefits and ethical questions of Big Data in EU policy context (“Lielo datu ētika: līdzsvarot lielo datu ekonomiskās priekšrocības un ētikas jautājumus ES politikas kontekstā”); OV C 242, 23.7.2015., 61. lpp.

17

(18)  OV C 303, 19.8.2016., 1. lpp.

18

(19)  OV C 237, 6.7.2018., 38. lpp.; OV C 341, 21.11.2013., 92. lpp.; OV C 110, 22.3.2019., 141. lpp.

19

(20)  OV C 228, 5.7.2019., 95. lpp.; OV C 143, 22.5.2012., 125. lpp.

20

(21)  OV C 143, 22.5.2012., 125. lpp.; OV C 271, 19.9.2013., 153. lpp.; OV C 424, 26.11.2014., 64. lpp.; OV C 264, 20.7.2016., 117. lpp.

21

(22)  OV C 191, 29.6.2012., 142. lpp.

22

(23)  OV C 228, 5.7.2019., 74. lpp.; OV C 75, 10.3.2017., 40. lpp.; OV C 81, 2.3.2018. 176. lpp.

23

(24)  OV C 487, 28.12.2016., 86. lpp.

24

(25)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Rūpniecības pārmaiņu konsultatīvās komisijas informatīvais ziņojums “Pakāpeniska inovācija izteikti rūpnieciskās teritorijās”; OV C 332, 8.10.2015., 36. lpp.; OV C 299, 4.10.2012., 12. lpp.

25

(26)  OV C 125, 21.4.2017., 74. lpp.

26

(27)  OV C 440, 6.12.2018., 8. lpp.; OV C 227, 28.6.2018., 86. lpp.

27

(28)  OV C 288, 31.8.2017., 107. lpp.; OV C 81, 2.3.2018., 209. lpp.; OV C 237, 6.7.2018., 32. lpp.

28

(29)  
  OV C 345, 13.10.2017., 52. lpp.;
  OV C 227, 28.6.2018., 11. lp..

29

OV C 345, 13.10.2017., 52. lpp.

OV C 227, 28.6.2018., 11. lp.

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

| 18.10.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 353/90 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 353/90

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei un Padomei “Virzība uz efektīvāku un demokrātiskāku lēmumu pieņemšanu ES nodokļu politikā””

(COM(2019) 8 final)

(2019/C 353/14)

Ziņotājs: Juan MENDOZA CASTRO

Ziņotājs: Krister ANDERSSON

Ziņotājs: Mihai IVAȘCU

| Apspriešanās | Eiropas Komisija, 18.2.2019. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 2.7.2019. |
| Pieņemts plenārsesijā | 17.7.2019. |
| Plenārsesija Nr. | 545 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 171/17/18 |

Apspriešanās

Eiropas Komisija, 18.2.2019.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

2.7.2019.

Pieņemts plenārsesijā

17.7.2019.

Plenārsesija Nr.

545

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

171/17/18

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Jautājums par kvalificēta vairākuma balsošanu nodokļu lietās ir patiešām sarežģīts, un tādēļ EESK atbalsta Komisijas apņemšanos sākt vajadzīgās debates. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Citos iepriekš pieņemtos atzinumos komiteja jau ir norādījusi, ka atbalsta vienprātības noteikuma maiņu, un paudusi gatavību atbalstīt lēmumu pieņemšanu ar kvalificētu balsu vairākumu. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Vienlaikus EESK uzskata, ka būtu jāizpilda daži nosacījumi, lai varētu sekmīgi ieviest lēmumu pieņemšanu ar kvalificētu balsu vairākumu. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Vienprātības noteikums nodokļu jomā var aizvien biežāk izrādīties politiski anahronisks, juridiski problemātisks un ekonomiski neproduktīvs. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Nodokļu konkurence bieži palielina spiedienu uz valstu budžetiem, un ierobežoti valstu budžeti rada spiedienu uz konkurētspēju. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Ja nākotnē tiktu ieviesta lēmumu pieņemšana ar kvalificētu balsu vairākumu, Eiropas Parlamentam būtu būtiska loma nodokļu jautājumos. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Vienprātība nodokļu politikas jomā ir ietekmējusi citas ES politikas vispārējas prioritātes. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Laikā, kad klimata pārmaiņu jomā vairāk nekā jebkad agrāk ir vajadzīga steidzama rīcība, pakāpeniska pāreja uz lēmumu pieņemšanu ar kvalificētu balsu vairākumu palīdzētu efektīvāk sasniegt vides mērķus. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Ierosinātā un jau beidzamos 20 gadus apspriestā kopējā konsolidētā uzņēmumu ienākuma nodokļa bāze (KKUINB) optimālas izstrādes un ieviešanas gadījumā nodrošinātu būtiskus ieguvumus uzņēmumiem un iedzīvotājiem. Ļoti vajadzīga ir ES un dalībvalstu līmenī pienācīgi koordinēta ES pievienotās vērtības nodokļa (PVN) sistēmas reforma, jo pašlaik tās sadrumstalotības dēļ nodokļu ieņēmumu zaudējumi ir milzīgi. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESK arī uzskata, ka nodokļu politika kopumā un it īpaši nodokļu nemaksāšanas apkarošana ir jāsaglabā kā viena no nākamās Eiropas Komisijas prioritārajām politikas jomām. Komiteja uzskata, ka pārrobežu krāpšanu nodokļu jomā vislabāk var apkarot Eiropas līmenī, un atzinīgi vērtē to, ka pirmo reizi publicēts ES saraksts ar jurisdikcijām, kas nodokļu nolūkos nesadarbojas. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Vienlaikus EESK apzinās, ka nodokļu politika vienmēr ir bijusi cieši saistīta ar dalībvalstu suverenitāti un tāpēc šī politika tām ir ārkārtīgi nozīmīga. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Principā Eiropas Savienībai vajadzētu būt būtiskai lomai globālas nozīmes jautājumu risināšanā. EESK apzinās, ka dažās ES dalībvalstīs nodokļu konkurence kādreiz bija viens no līdzekļiem finanšu problēmu risināšanai. Nesen apstiprinātie nodokļu apiešanas novēršanas pasākumi liecina, ka dalībvalstis ir gatavas veicināt pārredzamu un godīgu konkurenci nodokļu jomā. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Šajā saistībā EESK uzsver un atzinīgi vērtē ES līmenī gūtos panākumus gan cīņā pret agresīvu nodokļu plānošanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, gan arī PVN sistēmas uzlabošanā. Vienlaikus EESK vēlētos, lai progress tiktu panākts arī citās jomās. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Jebkuram jaunam noteikumam pēc padziļinātas ekonomiskās, sociālās un fiskālās analīzes ir jāatbilst izvirzītajam mērķim, un visām dalībvalstīm vienmēr ir jābūt pietiekamām iespējām piedalīties lēmumu pieņemšanas procesā. Galīgajam mērķim vajadzētu būt izdevīga rezultāta nodrošināšanai gan ES, gan katras dalībvalsts līmenī. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Kad lēmums par četriem ierosinātajiem posmiem būs pieņemts, tie būtu jāīsteno pakāpeniski, un Eiropas Komisijai pēc katra posma īstenošanas būtu jāveic novērtējums. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | EESK uzsver, ka vajadzīgs visaptverošs process, lai panāktu iespējami lielāku progresu virzībā uz lēmumu efektīvāku pieņemšanu ar kvalificētu balsu vairākumu. Šim procesam būs vajadzīgs laiks, un tas ir jāsaskaņo ar citām politikas iniciatīvām. Šajā saistībā EESK norāda, ka ir vajadzīgs:






  — | pietiekami stabils ES budžets, |
| --- | --- | --- |

1.16.

—

pietiekami stabils ES budžets,

| — | labāk koordinēta ekonomikas politika, |
| --- | --- |

—

labāk koordinēta ekonomikas politika,

| — | būtisks analītiskais darbs, kura gaitā jānovērtē, cik lielā mērā pašreizējie nodokļu politikas pasākumi nav bijuši pietiekami. |
| --- | --- |

—

būtisks analītiskais darbs, kura gaitā jānovērtē, cik lielā mērā pašreizējie nodokļu politikas pasākumi nav bijuši pietiekami.

2.   Komisijas priekšlikuma kopsavilkums

| 2.1. | Dalībvalstis var ES līmenī pieņemt pasākumus un direktīvas, lai ieviestu kopīgus valstu noteikumus attiecībā uz netiešajiem nodokļiem, tādiem kā PVN, vai tiešajiem nodokļiem, tādiem kā uzņēmumu ienākuma nodoklis. Tomēr Komisija norāda, ka pašreizējam ES likumdošanas procesam attiecībā uz šiem jautājumiem ir savas negatīvās puses, jo pirms pasākumu īstenošanas ir jāpanāk visu dalībvalstu vienprātīga vienošanās. Vienprātība var netikt panākta vai arī tās rezultātā var izveidoties nepietiekami optimāla politika. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Uz tiesību aktu priekšlikumiem nodokļu jomā attiecas Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 113. un 115. pants. Abi panti paredz īpašu likumdošanas procedūru, saskaņā ar kuru Padome vienprātīgi balso par nodokļu jautājumiem un ar Eiropas Parlamentu tikai apspriežas. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Līgumi ietver arī vajadzīgos noteikumus, lai lēmumu pieņemšanas procesu Padomē noteiktos apstākļos mainītu no vienprātības uz kvalificēta vairākuma balsošanu (KVB). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Līguma par Eiropas Savienību (LES) 48. panta 7. punkts – tā dēvētā “pārejas klauzula” – dalībvalstīm dod iespēju pāriet no vienprātīga balsojuma uz KVB vai no īpašās likumdošanas procedūras uz parasto likumdošanas procedūru tajās jomās, uz kurām parasti attiecas vienprātības princips. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Ar savu paziņojumu Komisija vēlas uzsākt debates par to, kā reformēt lēmumu pieņemšanu ES nodokļu politikā. Tajā ir paredzēti četri posmi pakāpeniskai pārejai uz kvalificēta vairākuma balsošanu parastās likumdošanas procedūras ietvaros atsevišķās ES kopējās nodokļu politikas jomās. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.5.1. | 1. posmā dalībvalstīm būtu jāvienojas par pāriešanu uz kvalificēta vairākuma balsošanu to pasākumu gadījumā, kas ļautu uzlabot sadarbību un savstarpējo palīdzību tādās jomās kā cīņa pret krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanās no nodokļu maksāšanas, un tādu ES uzņēmumiem paredzētu administratīvo iniciatīvu gadījumā kā saskaņotie ziņošanas pienākumi. |
| --- | --- |

2.5.1.

| 2.5.2. | 2. posmā varētu ieviest kvalificēta vairākuma balsošanu kā lietderīgu instrumentu to pasākumu veicināšanai, kuru īstenošana nodokļu jomā ļautu atbalstīt citu politikas mērķu sasniegšanu (piemēram, cīņa pret klimata pārmaiņām, vides aizsardzība un sabiedrības veselības uzlabošana). |
| --- | --- |

2.5.2.

| 2.5.3. | Kvalificēta vairākuma balsošanas izmantojums 3. posmā ļautu modernizēt jau saskaņotos ES noteikumus, piemēram, par PVN un akcīzes nodokli. |
| --- | --- |

2.5.3.

| 2.5.4. | 4. posmā varētu pāriet uz kvalificēta vairākuma balsošanu attiecībā uz lieliem nodokļu politikas projektiem, piemēram, kopējā konsolidētā uzņēmumu ienākuma nodokļa bāze (KKUINB) un jauna sistēma nodokļu uzlikšanai digitālajā ekonomikā. |
| --- | --- |

2.5.4.

| 2.6. | Paziņojumā ierosināts dalībvalstīm ātri vienoties par 1. un 2. posma īstenošanu un līdz 2025. gada beigām apsvērt 3. un 4. posma īstenošanu. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Komisija apgalvo, ka tādējādi tiks atrisinātas turpmāk minētās problēmas saistībā ar pašreizējo lēmumu pieņemšanas procesu nodokļu politikā. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.7.1. | Vajadzība pēc vienprātīgas vienošanās apgrūtina kompromisa panākšanu, jo pat vienas dalībvalsts iebildumi var liegt iespēju panākt vienošanos. Dalībvalstis bieži atturas no risinājumu nopietnas apspriešanas Padomē, jo zina, ka var vienkārši izmantot veto tiesības attiecībā uz jebkuru rezultātu, kas tām nepatīk. |
| --- | --- |

2.7.1.

| 2.7.2. | Pat tad, ja nodokļu jomā ir panākta vienprātīga vienošanās, tā parasti ir mazākā kopsaucēja līmenī un ar ierobežotu pozitīvu ietekmi uz uzņēmumiem un patērētājiem vai arī apgrūtina īstenošanu. |
| --- | --- |

2.7.2.

| 2.7.3. | Dažas dalībvalstis var izmantot svarīgus priekšlikumus nodokļu jomā kā spiediena līdzekli sarunās par citām prasībām, kas tām varētu būt attiecībā uz pilnīgi citiem jautājumiem, vai arī izdarīt spiedienu uz Komisiju, lai tā izdara tiesību aktu priekšlikumus citās jomās. |
| --- | --- |

2.7.3.

| 2.7.4. | Vienprātīgi pieņemtos lēmumus var atcelt vai mainīt tikai vienprātīgi. Tas dalībvalstis parasti padara pārmērīgi piesardzīgas, piezemē mērķus un pasliktina galīgo rezultātu. |
| --- | --- |

2.7.4.

| 2.8. | Ja Eiropas Parlamentam būtu līdzvērtīga ietekme lēmumu pieņemšanā par ES nodokļu politikas iniciatīvu galīgo veidolu, tas varētu sniegt pilnvērtīgu ieguldījumu ES nodokļu politikas izveidē. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Nav paredzēts Eiropas Savienībai piešķirt jaunas pilnvaras un ierobežot dalībvalstu pilnvaras. Komisija arī apgalvo, ka netiks skartas dalībvalstu tiesības pēc saviem ieskatiem noteikt iedzīvotāju vai uzņēmumu ienākuma nodokļa likmes. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Komisija norāda, ka izmaksas, kas rastos, ES līmenī neveicot pasākumus nodokļu politikas jomā, ir augstas. Aplēstās izmaksas, kas saistītas ar lēno progresu tādās četrās jomās kā galīgais PVN režīms, KKUINB, finanšu darījumu nodoklis un digitālo pakalpojumu nodoklis, ir aptuveni 292 miljardi EUR (1). |
| --- | --- |

2.10.

3.   Vispārīgas un īpašas piezīmes

| 3.1. | Jautājums par kvalificēta vairākuma balsošanu nodokļu lietās ir patiešām sarežģīts, un tādēļ EESK atbalsta Komisijas apņemšanos sākt vajadzīgās debates. 21. gadsimtā ar veiksmīgu nodokļu politiku ES varēs risināt ekonomiskas un finansiālas problēmas, kas var rasties un radīsies nākotnē. Vienprātības noteikumam nodokļu jomā bija jēga pagājušā gadsimta 50. gados, kad Eiropas Savienībā bija sešas dalībvalstis; tomēr tagad tas var aizvien biežāk izrādīties politiski anahronisks, juridiski problemātisks un ekonomiski neproduktīvs. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Citos iepriekš pieņemtos atzinumos komiteja norādījusi, ka tā atbalsta vienprātības noteikuma maiņu, un paudusi gatavību atbalstīt tādu risinājumu kā lēmumu pieņemšana ar kvalificētu balsu vairākumu (2). Ņemot vērā šo kontekstu un būdama iestāde, kas vēlas sekmēt Eiropas projekta progresu, EESK nāk klajā ar šo atzinumu. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Vienlaikus EESK uzskata, ka pašreizējos apstākļos būtu jāizpilda daži ar plašāku kontekstu saistīti nosacījumi, lai varētu sekmīgi ieviest lēmumu pieņemšanu ar kvalificētu balsu vairākumu. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESK uzskata: kad lēmums par četriem ierosinātajiem posmiem būs pieņemts, tie būtu jāīsteno pakāpeniski, un Eiropas Komisijai pēc katra posma īstenošanas būtu jāveic rūpīgs un visaptverošs novērtējums. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Vienprātība nodokļu politikas jomā ir ietekmējusi citas ES politikas vispārējās prioritātes. Nodokļu politika ir būtiska arī daudziem no ES vērienīgākajiem projektiem, tādiem kā ekonomiskā un monetārā savienība (EMS), kapitāla tirgu savienība (KTS), digitālais vienotais tirgus, klimata un enerģētikas politikas satvars laikposmam līdz 2030. gadam un aprites ekonomika. Vēl viens piemērs ir Komisijas priekšlikums pārskatīt Enerģijas nodokļu direktīvu. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Laikā, kad rīcība klimata pārmaiņu jomā ir vajadzīga steidzamāk nekā jebkad agrāk, pakāpeniska pāreja uz lēmumu pieņemšana ar kvalificētu balsu vairākumu palīdzētu efektīvāk sasniegt vides aizsardzības mērķus. Saskaņā ar Eurostat datiem ES dalībvalstīs vides nodokļi veido tikai vidēji aptuveni 6 % no kopējiem nodokļu ieņēmumiem. No tiem lielāko daļu veido ar enerģiju un transportu saistītie nodokļi, bet vismazāko – nodokļi par piesārņojumu vai resursu izmantošanu (mazāk nekā 0,1 %) (3). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Ierosinātā un jau 20 gadus apspriestā kopējā konsolidētā uzņēmumu ienākuma nodokļa bāze (KKUINB), ja tā tiktu pienācīgi izstrādāta un ieviesta, nodrošinātu būtiskus ieguvumus uzņēmumiem un iedzīvotājiem. Lielākiem uzņēmumiem (un tiem, kuri izlems piedalīties), kas veic tirdzniecību visā ES, tiks samazinātas atbilstības nodrošināšanas izmaksas un sarežģītība. KKUINB var ievērojami sekmēt cīņu pret agresīvu nodokļu plānošanu un palīdzēt atjaunot iedzīvotāju uzticēšanos nodokļu sistēmai (4). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EESK atbalsta ES pievienotās vērtības nodokļa (PVN) reformu. Tā kā vienošanās par šo jautājumu nav panākta, nodokļu nemaksāšanas, izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un sliktas ieņēmumu iekasēšanas dēļ dalībvalstīs katru gadu neiekasētā PVN apmērs sasniedz 147 miljardus EUR. Pašreizējā sistēma ir ļoti sadrumstalota un sarežģīta un attiecīgi mazina un kropļo tirdzniecību un ieguldījumus, jo rada nevajadzīgu un pārmērīgu administratīvo slogu un tirdzniecības šķēršļus uzņēmumiem (5). Ar PVN saistīta krāpšana publiskajiem budžetiem izmaksā aptuveni 50 miljardus EUR gadā. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Atšķirīgajam nodokļu uzlikšanas regulējumam, kas izveidojies vienotajā tirgū, ir negatīva ietekme. Sadrumstalotība mazina vienotā tirgus viengabalainību un rada augstākas izmaksas tādām nodokļu bāzēm kā darbaspēks, ienākumi un patēriņš. Būtībā darba ņēmēji un patērētāji visā Eiropā maksā par dalībvalstu vienprātības trūkumu. Turklāt atšķirīgās nodokļu sistēmas ir šķērslis tiem MVU, kas cenšas tirgoties vienotajā tirgū. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EESK apzinās, ka nodokļu politika vienmēr ir bijusi cieši saistīta ar dalībvalstu suverenitāti un tāpēc šī politika tām ir ārkārtīgi nozīmīga. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | ESAO projektā “Nodokļu bāzes samazināšana un peļņas novirzīšana (BEPS)” (6) secināts, ka pirms krāpšanas apkarošanas pasākumu ieviešanas nodokļu bāzes samazināšanas un peļņas novirzīšanas mērogs visā pasaulē sasniedza 100–240 miljardus USD (7). Eiropas Parlamenta Izpētes dienests ir aprēķinājis, ka attiecīgais skaitlis Eiropas Savienībā ir robežās no 50 līdz 70 miljardiem EUR (8). Tas ir 0,35 % no Eiropas Savienības IKP. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Pašlaik nodokļu politikas jomā, kad jālemj par nodokļu politikas pasākumiem, Eiropas Parlamentam ir tikai konsultatīva loma. Ja nodokļu jomā notiks pāreja no vienprātības noteikuma uz lēmumu pieņemšanu ar kvalificētu balsu vairākumu, Eiropas Parlamentam varētu būt svarīga loma nodokļu jautājumos. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Komisija vēlas sākt debates par to, kā vislabāk reformēt veidu, kā ES īsteno tai iepriekš piešķirtās pilnvaras nodokļu jomā. Ierosināts pakāpeniski virzīties uz to, ka lēmumu pieņemšana ar kvalificētu balsu vairākumu tiek pilnībā piemērota noteiktās politikas jomās, kas īpaši interesē visas dalībvalstis. Ar savu paziņojumu Komisija necenšas radīt jaunas pilnvaras Eiropas Savienībai. Tā mērķis nav arī pāriet uz visā Eiropas Savienībā saskaņotu iedzīvotāju ienākuma nodokļa un uzņēmumu ienākuma nodokļa likmju sistēmu. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Nodokļu konkurence bieži palielina spiedienu uz publiskajiem budžetiem. Ja tas notiek, šis spiediens ne tikai pastiprinās plaši izplatīto sadalījuma nelīdzsvarotību, bet arī vājinās pieprasījuma pusi un tāpēc kaitēs ekonomikas attīstībai. Eurozonas krīžu kontekstā budžeta ierobežojumu dēļ ir ieviesta stingra taupības politika. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Konkurētspēja un budžeta stabilitāte. Jāpiebilst, ka ierobežoti valstu budžeti bieži rada spiedienu uz konkurētspēju, jo trūkst iespēju finansēt turpmākos ieguldījumus, piemēram, infrastruktūrā, digitalizācijā vai pētniecībā un attīstībā. Visbeidzot, pastāv arī savstarpēja atkarība starp budžeta stabilitāti un finanšu tirgus stabilitāti. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Nodokļu apiešanas novēršanas pasākumi. EESK uzskata, ka Eiropas Savienībai ir būtiska nozīme globālas nozīmes jautājumu risināšanā. Kaut arī agrāk dažas dalībvalstis izmantoja nodokļu konkurenci, lai atrisinātu dažas iekšējas finanšu problēmas, nesen apstiprinātie nodokļu apiešanas novēršanas pasākumi liecina par atvērtību un vēlmi veicināt pārredzamu un godīgu nodokļu konkurenci. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | ES fiskālā politika. EESK ir visnotaļ pārliecināta, ka Eiropas projekta pamatā ir nosacījums, ka visām dalībvalstīm vienmēr jābūt pietiekami daudz iespējām piedalīties lēmumu pieņemšanas procesā. Galvenais mērķis ir radīt labvēlīgu vidi gan Eiropas Savienībai, gan dalībvalstīm. |
| --- | --- |

3.17.

3.18.   
  Nodokļu plānošana un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas

| 3.18.1. | EESK uzsver un atzinīgi vērtē ES līmenī gūtos panākumus gan cīņā pret agresīvu nodokļu plānošanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, gan arī PVN sistēmas uzlabošanā. Komisijas pašreizējā pilnvaru termiņa laikā tika pieņemti aptuveni 14 priekšlikumi nodokļu jomā, kas ir vairāk nekā iepriekšējos 20 gados (9). Tika pastiprināti pārredzamības noteikumi, tajos iekļaujot daudz plašāku informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm par iedzīvotāju un lielu uzņēmumu pārrobežu nodokļu lietām. Tika uzlabota PVN iekasēšana, pieņemot jaunus noteikumus par preču un pakalpojumu pārdošanu tiešsaistē un ieviešot jaunus pārrobežu sadarbības instrumentus, lai novērstu krāpšanu PVN jomā (10). |
| --- | --- |

3.18.1.

| 3.18.2. | Panākumu trūkums dažās jomās. EESK norāda, ka Eiropas līmenī nav gūti vērā ņemami panākumi, reformējot uzņēmumu aplikšanu ar nodokļiem, galvenokārt tāpēc, ka Padomē trūkst politiskās gribas. Vienprātīga balsojuma sistēmas dēļ ir arī bloķēti svarīgi priekšlikumi par nodokļu uzlikšanu digitālajiem pakalpojumiem un par nodokļu apiešanu. |
| --- | --- |

3.18.2.

| 3.18.3. | EESK uzskata, ka nodokļu politika kopumā un nodokļu nemaksāšanas apkarošana ir jāsaglabā kā viena no nākamās Komisijas prioritārajām politikas jomām. Ņemot vērā daudzos nodokļu oāžu skandālus (LuxLeaks, “Panamas dokumenti”, “Paradīzes dokumenti” u. c.) un atsaucoties uz jaunākajām aplēsēm par zaudējumiem saistībā ar izvairīšanos no nodokļu maksāšanas Eiropas Savienībā, kas ir aptuveni 825 miljardi EUR gadā (11), EESK lūdz noteikt īsu termiņu. |
| --- | --- |

3.18.3.

| 3.18.4. | Pārrobežu krāpšanu nodokļu jomā vislabāk var apkarot Eiropas līmenī. EESK kritiski vērtē to, ka Padome ir bloķējusi svarīgus tiesību aktu priekšlikumus, kas saistīti šo jautājumu. Nesen veikta Eirobarometra aptauja liecina, ka trīs ceturtdaļas ES pilsoņu uzskata, ka cīņai pret nodokļu ļaunprātīgu izmantošanu būtu jākļūst par Eiropas prioritāti (12). |
| --- | --- |

3.18.4.

| 3.18.5. | Jurisdikcijas, kas nesadarbojas. EESK atzinīgi vērtē to, ka 2017. gada decembrī pirmo reizi tika publicēts ES saraksts ar jurisdikcijām, kas nodokļu nolūkos nesadarbojas, un ka tas kopš tā laika ticis pārskatīts (13). EESK pilnībā atbalsta Eiropas Komisijas ieviesto “melno sarakstu” un “pelēko sarakstu” (14). Pēc “Panamas dokumentu” un “Paradīzes dokumentu” izraisītajiem skandāliem EESK jau aicinājusi dalībvalstis novērst nepilnības, kuras dod iespēju nodokļus plānot agresīvi (15). Jurisdikcijas, kas nesadarbojas, apdraud ES iekšējo tirgu (16). |
| --- | --- |

3.18.5.

| 3.19. | EESK uzsver, ka vajadzīgs visaptverošs process, lai panāktu iespējami lielāku progresu virzībā uz lēmumu pieņemšanu ar kvalificētu balsu vairākumu. Šim procesam būs vajadzīgs laiks, un tas būtu jāsaskaņo ar citām politikas iniciatīvām. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.19.1. | Pietiekami spēcīgs ES budžets dotu iespēju veikt finanšu pārvedumus kā kompensāciju par satricinājumiem vai salīdzinoši neizdevīgu stāvokli. Šajā saistībā Augsta līmeņa grupa pašu resursu jautājumos, kas tika izveidota, lai analizētu, “kā ES budžeta ieņēmumu daļu var padarīt vienkāršāku, pārredzamāku, taisnīgāku un demokrātiski atbildīgāku”, uzsver Eiropas fiskālās politikas nozīmi (17). |
| --- | --- |

3.19.1.

| 3.19.2. | Ja ekonomikas politika būtu labāk koordinēta, zustu nepieciešamība kompensēt valstu nodokļu regulējuma nesaskaņotību. ES ekonomika būs efektīvāka strukturālo reformu, mērķtiecīgu ieguldījumu, nodokļu taisnīguma, taisnīgu tirdzniecības nolīgumu, inovācijas līdera pozīciju atgūšanas un vienotā tirgus izveides pabeigšanas kontekstā. |
| --- | --- |

3.19.2.

| 3.19.3. | Tomēr ļoti svarīgi ir arī pabeigt vienotā tirgus izveidi. Noteikumiem attiecībā uz nediskriminēšanu un visām četrām brīvībām, kuras garantē Līgums, jau tagad būtu jānodrošina vienotajam tirgum nepieciešamo nosacījumu izpilde. Arī norises valsts atbalsta jomā un daudzās pārkāpumu lietas liecina, ka Komisijai ir ļoti efektīvi līdzekļi šādu traucējumu novēršanai. Būs vajadzīgs būtisks analītiskais darbs, lai novērtētu, cik lielā mērā pašreizējie nodokļu politikas pasākumi nav bijuši pietiekami. |
| --- | --- |

3.19.3.

Briselē, 2019. gada 17. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētājs

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2019) 8 final, 4. lpp.

1

(2)  EESK atzinums OV C 230, 14.7.2015., 24. lpp.; EESK atzinums OV C 434, 15.12.2017., 18. lpp.; EESK atzinums OV C 271, 19.9.2013., 23. lpp., EESK atzinums OV C 332, 8.10.2015., 8. lpp.

2

(3)  Euractiv, “Time to get rid of EU’s unanimity rule on green fiscal matters” [Laiks atbrīvoties no ES vienprātības noteikuma attiecībā uz fiskāliem jautājumiem vides jomā].

3

Euractiv

(4)  EESK atzinums: OV C 434, 15.12.2017., 58. lpp.

4

(5)  EESK atzinums: OV C 237, 6.7.2018., 40. lpp.

5

(6)  https://www.oecd.org/tax/beps/

6

(7)  http://www.oecd.org/ctp/oecd-presents-outputs-of-oecd-g20-beps-project-for-discussion-at-g20-finance-ministers-meeting.htm

7

(8)  http://europa.eu/rapid/press-release_MEMO-16-160_en.htm

8

(9)  Komisāra Pierre Moscovici tvīts 2019. gada 13. februārī.

9

Pierre Moscovici

(10)  EESK atzinumi: OV C 237, 6.7.2018., 40. lpp.; OV C 283, 10.8.2018., 35. lpp.

10

(11)  Eiropas Parlaments, “Ziņojums par finanšu noziegumiem, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu”.

11

(12)  Eiropas Parlamenta tīmekļa vietnes sadaļa “Aktuāli”: Krāpšanās nodokļu jomā.

12

(13)  https://www.consilium.europa.eu/media/31945/st15429en17.pdf

13

(14)  https://www.oxfam.org/en/even-it/full-disclosure-eus-blacklist-tax-havens

14

(15)  https://www.eesc.europa.eu/es/node/56888

15

(16)  EESK atzinums: OV C 229, 31.7.2012., 7. lpp.

16

(17)  ES turpmākā finansēšana (“Monti ziņojums”). 2016. gada decembris.

17

---

| 18.10.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 353/96 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 353/96

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai un Eiropas Investīciju bankai – Ceturtais ziņojums par enerģētikas savienības stāvokli”

(COM(2019) 175 final)

(2019/C 353/15)

Ziņotājs: Christophe QUAREZ

| Apspriešanās | Eiropas Komisija, 3.6.2019. |
| --- | --- |
| Reglamentā noteiktā kārtība | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 3.7.2019. |
| Pieņemts plenārsesijā | 17.7.2019. |
| Plenārsesija Nr. | 545 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 183/2/5 |

Apspriešanās

Eiropas Komisija, 3.6.2019.

Reglamentā noteiktā kārtība

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

3.7.2019.

Pieņemts plenārsesijā

17.7.2019.

Plenārsesija Nr.

545

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

183/2/5

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK pieņem zināšanai Ceturto ziņojumu par enerģētikas savienības stāvokli, atbalsta enerģētikas savienības mērķus un atzinīgi vērtē uzsvaru uz ES sabiedrības iesaistīšanu un līdzdalību, lai tā var pilnībā attaisnot tai uzticēto lomu enerģētikas savienībā. EESK atkārtoti norāda uz saviem priekšlikumiem par efektīvu enerģētikas dialogu ar organizētu pilsonisko sabiedrību ES, valstu, reģionu un vietējā līmenī. Komiteja arī rosina nodrošināt ciešāku saikni starp turpmākajiem ziņojumiem par enerģētikas savienības stāvokli un ierosināto stratēģiju laikposmam līdz 2050. gadam. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESK pauž pārsteigumu par Eiropas Komisijas paziņojumu, ka “enerģētikas savienība ir kļuvusi par realitāti”. Iespējams, ka enerģētikas savienība ir realitāte ES politiskajos lēmumos, bet tā vēl nav realitāte Eiropas iedzīvotāju ikdienā. Tādēļ EESK aicina Eiropas Komisiju saukt dalībvalstis pie atbildības par lēmumiem, ko tās pašas pieņēmušas ES līmenī. Komiteja arī aicina izvirzīt vērienīgākus mērķus enerģētikas pārkārtošanas un klimata aizsardzības jomā. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESK pauž patiesu nožēlu par to, ka valstu valdības joprojām pauž atšķirīgus viedokļus, un par atšķirībām starp to, kā valstu valdības balso Briselē un kā tās rīkojas savās mājās. EESK aicina Eiropas Komisiju izmantot savas pilnvaras, tostarp juridiskās pilnvaras, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis ievēro ES enerģētikas tiesību aktus, tostarp izvirzītos enerģētikas un klimata aizsardzības mērķus 2020. gadam. EESK aicina Eiropas Komisiju analizēt iemeslus valstu valdību paustajiem atšķirīgajiem viedokļiem, kā arī iemeslus, kāpēc dažas dalībvalstis savus enerģētikas un klimata aizsardzības mērķus nesasniegs. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESK pauž nožēlu par to, ka Eiropas Komisija nav pietiekami izmantojusi Ceturto ziņojumu par enerģētikas savienības stāvokli, lai uzsvērtu, ka trūkst skaidra progresa virzībā uz četrām enerģētikas savienības prioritātēm: proti, koncentrēties uz iedzīvotājiem, samazināt enerģijas importu, kļūt par pasaules līderi atjaunojamo energoresursu jomā un radīt darbavietas “tīras enerģijas” jomā. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK vēlreiz uzsver, ka Eiropai ir vajadzīgs “Sociāls pakts par enerģētikas pārkārtošanu, ko virza iedzīvotāji” – par to jāvienojas Eiropas Savienībai, dalībvalstīm, reģioniem, pilsētām, sociālajiem partneriem un organizētas pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem, lai nodrošinātu, ka pārkārtošanā neviens netiek atstāts novārtā. Tam jākļūst par enerģētikas savienības sesto dimensiju un jāaptver visi sociālie aspekti, tostarp kvalitatīvu darbvietu radīšana, profesionālā apmācība, patērētāju izglītošana un apmācība, sociālā aizsardzība, veselība un enerģētiskā nabadzība, kā arī īpaši plāni pārejas reģioniem, kur tiek zaudētas darbvietas. Šai iniciatīvai vajadzētu būt daļai no Eiropas sociālo tiesību pīlāra. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESK atzinīgi vērtē Enerģētiskās nabadzības observatorijas izveidi – tas var būt tikai pirmais solis ceļā uz to, lai izstrādātu Eiropas rīcības plānu, kura mērķis ir izskaust enerģētisko nabadzību Eiropā. Šajā sakarā sociālie tarifi vai enerģijas čeki var būt tikai pagaidu risinājums, un tie būtu pakāpeniski jāaizstāj ar publiskā sektora subsīdijām, palīdzot nabadzīgajiem Eiropas iedzīvotājiem pieņemt strukturālus risinājumus, piemēram, par ēku pamatīgu renovāciju. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESK pauž nožēlu par to, ka nepietiekama uzmanība tiek veltīta ES energoatkarības novērtējumam un tās ģeopolitiskajām sekām. Šajā saistībā būtu jāpievēršas tam, lai uzraudzītu ES atkarību no importētās enerģijas (piemēram, naftas, dabasgāzes, oglēm un urāna), kā arī importētiem enerģētikas pārkārtošanas produktiem (piemēram, baterijām, saules enerģijas paneļiem) un ārvalstu ieguldījumiem stratēģiski nozīmīgos ES enerģētikas aktīvos un uzņēmumos (ASV uzņēmumi iegādājas nozīmīgus ar termoelektrostacijām saistītās vērtību ķēdes segmentus, Ķīnas uzņēmumi iegādājas elektrotīklu uzņēmumus, Krievija veic ieguldījumus dažu valstu enerģētikas sektorā). |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Ņemot vērā klimata pārmaiņu nozīmi – tas ir svarīgs ES politikas jautājums gan iedzīvotāju uztverē, gan politisko partiju programmās –, EESK aicina nākamo Eiropas Komisiju noteikt, ka cīņa pret klimata pārmaiņām ir viena no galvenajām 2019.–2024. gada pilnvaru termiņa prioritātēm. Šī prioritāte būtu jāatspoguļo Eiropas Komisijas organizācijā, izveidojot Eiropas Komisijas priekšsēdētāja pirmā vietnieka klimata jautājumos amatu. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Vispārīga informācija un pārdomas par EESK iepriekšējiem ieteikumiem

| 2.1. | ES sabiedrība spēcīgi un aizvien vairāk atbalsta enerģētikas savienības mērķus un vērienīgāku klimata un enerģētikas politiku. Nesen veiktas Eirobarometra aptaujas (1) liecina, ka aptuveni 80 % ES iedzīvotāju uzskata, ka klimata pārmaiņas ir ļoti būtiska problēma un ka klimata pārmaiņu ierobežošana un efektīvāka enerģijas izmantošana var veicināt ES ekonomikas izaugsmi un nodarbinātību. Par šo atbalstu liecina arī jaunatnes kustība #FridaysForFuture. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EESK atzīmē, ka atbalsts enerģētikas savienības mērķu sasniegšanai palielinās arī Eiropas uzņēmumu vidē gan enerģētikas nozarē, gan ārpus tās, un uz to norādījušas, piemēram, Eurelectric un B team. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Aizvien vairāk ekspertu un zinātnieku nāk klajā ar secinājumiem, kas liecina, ka ES ekonomika var gūt labumu no tās pārveides par klimatneitrālu ekonomiku. Ilgtermiņa stratēģija, ko Eiropas Komisija ierosināja 2018. gada novembrī, arī balstīta uz attiecīgajām nesen gūtajām atziņām (2). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Tomēr EESK pauž nožēlu par to, ka valstu valdības joprojām pauž atšķirīgus viedokļus, un par atšķirībām starp to, kā valstu valdības balso Briselē un kā tās rīkojas savās mājās. EESK aicina Eiropas Komisiju izmantot savas pilnvaras, tostarp juridiskās pilnvaras, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis ievēro ES enerģētikas tiesību aktus, tostarp izvirzītos enerģētikas un klimata aizsardzības mērķus 2020. gadam. EESK aicina Eiropas Komisiju analizēt iemeslus valstu valdību atšķirīgajiem viedokļiem, kā arī iemeslus, kāpēc dažas dalībvalstis savus enerģētikas un klimata aizsardzības mērķus nesasniegs. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | EESK atzinīgi vērtē pēdējos gados uzsāktās un Ceturtajā ziņojumā minētās iniciatīvas, tostarp tās, kas attiecas uz ES salām, ogļu reģioniem, akumulatoriem un enerģētisko nabadzību. Visas šīs iniciatīvas ir svarīgas, lai sekmētu integrētu rūpniecības politiku, kas var atbalstīt sociāli taisnīgu enerģētikas pārkārtošanu, kura nodrošina kvalitatīvu darbvietu izveidi, un tās būtu jāuzskata par nozares iespēju parādīt, ka Eiropa spēj izstrādāt atbilstošus risinājumus pašreizējām problēmām. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EESK ir vairākkārt norādījusi, ka enerģētikas savienības uzdevums ir nodrošināt stabilu un labvēlīgu vidi Eiropas uzņēmumiem, lai uzlabotu uzņēmumu spēju un tos rosinātu veikt ieguldījumus un radīt darbvietas, un īpašu uzmanību pievērst MVU potenciālam. Tāpēc EESK atzinīgi vērtē to, ka spēkā stājusies Enerģētikas savienības pārvaldības regula, un aicina organizētu pilsonisko sabiedrību uzņemties aktīvāku lomu, lai nodrošinātu minētās regulas pienācīgu īstenošanu. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | EESK atzinīgi vērtē arī 2019. gada janvārī publicēto Eiropas Komisijas ziņojumu “Enerģijas cenas un izmaksas Eiropā”, jo tas sniedz pārredzamu informāciju par neseno enerģijas cenu pieaugumu, kas lielā mērā izskaidrojams ar fosilā kurināmā cenu pieaugumu, kura dēļ Eiropas Savienībā no 2016. līdz 2017. gadam fosilā kurināmā importa izmaksas palielinājās par 26 %, sasniedzot kopumā 266 miljardus euro. EESK aicina nodrošināt lielāku pārredzamību attiecībā uz fosilā kurināmā subsīdijām un enerģijas cenu atšķirībām Eiropas Savienībā, kuras pastāv arī tāpēc, ka valstīs ir atšķirīgas enerģijas nodokļu sistēmas. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | EESK ir aicinājusi nākamajā ziņojumā par enerģētikas savienības stāvokli vērtēšanas kritēriju vidū iekļaut sociālo dimensiju. Tāpēc tā ļoti atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas uzsāktās sociālās iniciatīvas, piemēram, saistībā ar reģioniem, kuros ir augsts oglekļa dioksīda emisiju līmenis, un saistībā ar enerģētisko nabadzību, kā arī to, ka ziņojumā par enerģētikas savienības stāvokli ir īpaša apakšsadaļa, kas veltīta enerģētikas savienības sociālajai dimensijai. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | EESK vienmēr ir uzskatījusi, ka enerģijas pieejamība par pieņemamām cenām un fiziska piekļuve tai ir galvenais, kas nepieciešams, lai novērstu enerģētisko nabadzību. Tādēļ tā atzinīgi vērtē Enerģētiskās nabadzības observatorijas izveidi – tas var būt tikai pirmais solis ceļā uz to, lai izstrādātu Eiropas rīcības plānu, kura mērķis ir izskaust enerģētisko nabadzību Eiropā. Komiteja aicina Eiropas Komisiju paplašināt observatorijas pilnvaras un atvēlēt tai vairāk resursu, lai tā varētu turpināt darbu, kas saistīts ar enerģētiskās nabadzības ietekmi uz apkures iespējām, un paplašināt savu darbību, aptverot arī enerģētiskās nabadzības ietekmi uz dzesēšanas un mobilitātes iespējām. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | EESK norāda, ka enerģētikas pārkārtošanai vajadzīgās ieguldījumu summas ievērojami neatšķiras no tām, kas vajadzīgas, lai uzturētu pašreizējo enerģētikas sistēmu, kuras pamatā ir importēta fosilā kurināmā neefektīva izmantošana. Galvenais uzdevums ir pārdalīt kapitālu no oglekļietilpīgiem aktīviem un infrastruktūras uz oglekļa emisiju ziņā neitrāliem aktīviem un infrastruktūru. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Lai palīdzētu privātajiem ieguldītājiem veikt šo kapitāla pārdali, publiskajām iestādēm būtu jānodrošina efektīvas un prognozējamas oglekļa cenas visās saimnieciskās darbības jomās un jāatceļ visas fosilā kurināmā subsīdijas. Piemēram, varētu izmantot šādus elementus: oglekļa minimālās cenas emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā apvienojumā ar enerģijas nodokļu harmonizāciju. Tāpēc EESK stingri atbalsta Eiropas Komisijas priekšlikumu nodrošināt, ka lēmumus par enerģijas nodokļu saskaņošanu ES līmenī var pieņemt ar kvalificētu balsu vairākumu un tie vairs nav jāpieņem vienprātīgi, jo šī procedūra ļauj vienas valsts valdībai bloķēt visas Eiropas Savienības progresu. Aviācijas nozare varētu būt pirmā nozare, kurā šāda saskaņošana varētu tikt veikta. |
| --- | --- |

2.11.

3.   Piezīmes par Ceturto ziņojumu par enerģētikas savienības stāvokli un turpmākajiem pasākumiem

3.1.   
  Izveidot spēcīgu un demokrātisku pārvaldību Eiropas enerģētikas pārkārtošanai

| 3.1.1. | EESK uzskata, ka Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm jāturpina enerģētikas politikas veidošanas demokratizācija. Tās var labāk izmantot tādus rīkus kā viedokļu aptauja un Eiropas pilsoņu iniciatīvas un nodrošināt sistemātisku sadarbību ar organizētu pilsonisko sabiedrību. Decentralizētāka enerģētikas sistēma, kurā lielāka nozīme ir vietējām energokopienām, var būt svarīgs elements, kas sekmē Eiropas enerģētikas pārkārtošanas demokratizāciju un autonomu līdzdalību tās īstenošanā. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Lai Eiropas uzņēmumiem, it īpaši MVU, nodrošinātu stabilu un labvēlīgu uzņēmējdarbības vidi, Eiropas Savienībai un visām dalībvalstīm enerģētikas jomā vajadzētu izstrādāt ilgtermiņa plānus Parīzes nolīgumā izvirzītā oglekļa neitralitātes mērķa sasniegšanai. Tāpēc EESK aicina Eiropas Savienību apstiprināt mērķi līdz 2050. gadam panākt ES ekonomikas klimatneitralitāti. Pēc tam būtu jāizstrādā nozaru un reģionu dekarbonizācijas stratēģijas, lai apzinātu uzņēmējdarbības un vietējās iespējas un prognozētu darbvietu turpmāko izveidi un zaudēšanu un tādējādi nodrošinātu netraucētu pāreju. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | EESK kritiski vērtē vairāku politisko solījumu nenoteiktību. Piemēram, EESK pauž nožēlu par to, ka Eiropas Komisija nekad nav precizējusi, ko nozīmē tās vēlme panākt, ka Eiropa kļūst par “pasaules līderi atjaunojamo energoresursu jomā”. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | EESK atzinīgi vērtē iniciatīvas, kuru mērķis ir palīdzēt reģioniem un salām, kur ir augsts oglekļa dioksīda emisiju līmenis, pārkārtot savu enerģētiku. EESK vēlreiz aicina Eiropas Komisiju iesaistīt visas dalībvalstis un reģionus pasākumos, kuru mērķis ir kopīgi apzināt katra Eiropas reģiona stiprās un vājās puses tādā jomā kā enerģētikas pārkārtošana. Šādas analīzes rezultāti būtu jāņem vērā to rūpniecības stratēģijās un pārdomātas specializācijas stratēģijās, kā arī tie palīdzētu paredzēt iespējamo ietekmi uz enerģētikas pārkārtošanas izraisīto darbvietu radīšanu, zaudēšanu un pārveidi (3). |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | EESK atzīmē: lai nodrošinātu spēcīgu un demokrātisku enerģētikas savienības pārvaldību, Eiropas Vides aģentūrā ir jāizveido “Eiropas Enerģētikas informācijas dienests”, kas varētu: nodrošināt dalībvalstu sniegto datu kvalitāti; izveidot vienu punktu tādu visu datu iesniegšanai, kuri vajadzīgi Enerģētikas savienības progresa novērtēšanai; kopā ar ieinteresētajām personām izstrādāt prognozes dažādiem scenārijiem; nodrošināt atvērtā pirmkoda modeļus, lai testētu dažādas prognozes; un pārbaudīt saskaņotību starp dažādām prognozēm. Visiem lēmumu pieņēmējiem, uzņēmumiem un sabiedrībai vajadzētu būt iespējai brīvi piekļūt minēta dienesta darba rezultātiem. |
| --- | --- |

3.1.5.

3.2.   
  Kopīgi izstrādāt “Sociālo paktu par enerģētikas pārkārtošanu, ko virza iedzīvotāji”

| 3.2.1. | EESK ļoti atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas norādi, ka par šo izmaiņu [enerģētikas pārkārtošanas] “sociālo ietekmi rīcībpolitiskajā procesā jādomā jau no paša sākuma, nevis procesa nobeigumā.” EESK aicina Eiropas Komisiju īstenot šo apņemšanos praktiski un pauž gatavību sniegt savu atbalstu un zinātību. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | EESK vēlreiz norāda, ka Eiropai ir vajadzīgs “Sociāls pakts par enerģētikas pārkārtošanu, ko virza iedzīvotāji” – par to jāvienojas Eiropas Savienībai, dalībvalstīm, reģioniem, pilsētām, sociālajiem partneriem un organizētas pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem, lai nodrošinātu, ka pārkārtošanā neviens netiek atstāts novārtā. Tam jākļūst par Enerģētikas savienības sesto dimensiju un tam jāaptver visi sociālie aspekti, tostarp kvalitatīvu darbvietu radīšana, profesionālā apmācība, patērētāju izglītošana un apmācība, sociālā aizsardzība, īpaši plāni pārejas reģioniem, kur tiek zaudētas darbvietas, veselība un enerģētiskā nabadzība. Šai iniciatīvai vajadzētu būt daļai no Eiropas sociālo tiesību pīlāra. Šāds pakts varētu balstīties uz valstu pieredzi, piemēram, Francijas Pacte pour le pouvoir de vivre, kas vieno 19 arodbiedrības un NVO. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.2.1. | EESK uzskata, ka Eiropas Savienībai ir jānodrošina pienācīgs finansējums, lai atbalstītu darba ņēmējus, kas pārejas uz klimatneitrālu ekonomiku dēļ varētu zaudēt darbu. Tāpēc, balstoties uz platformas “Pārejas posmā esošie ogļu ieguves reģioni” pieredzi, EESK aicina Eiropas Komisiju, Eiropas Parlamentu un Eiropas Savienības Padomi nodrošināt pienācīgu Eiropas Sociālā fonda, Reģionālās attīstības fonda un Eiropas Globalizācijas fonda struktūru un finansējumu, lai varētu risināt problēmas, kas saistītas ar pāreju uz klimatneitrālu ekonomiku. Tas liecinātu par Eiropas vēlmi nodrošināt, ka neviens netiek atstāts novārtā. |
| --- | --- |

3.2.2.1.

| 3.2.3. | EESK vēlas, lai enerģētikas savienību attīstītu tā, ka tā paver iespēju izskaust enerģētisko nabadzību Eiropā un uzlabot dzīves kvalitāti, darbvietu radīšanu un sociālo iekļaušanu. Balstoties uz Eiropas Enerģētiskās nabadzības observatorijas atziņām un nesen izstrādāto Eiropas enerģētiskās nabadzības rādītāju, sadarbībā ar ieinteresētajām personām, tostarp patērētāju organizācijām un NVO, kas cīnās pret nabadzību, piemēram, Eiropas Nabadzības novēršanas tīklu, būtu jāizstrādā Eiropas rīcības plāns enerģētiskās nabadzības izskaušanai, lai nodrošinātu, ka publiskā rīcība arvien vairāk tiek vērsta uz enerģētiskās nabadzības pamatcēloņu izskaušanu. Norādot uz atzinumā “Tīru enerģiju ikvienam Eiropā” (4) iekļautos secinājumus par to, ka enerģētiskā nabadzība ir saistīta ar investīciju trūkumu un ka neaizsargātas mājsaimniecības īpaši saskaras ar šķēršļiem piekļuvē finansējumam, EESK uzsver nepieciešamību pakāpeniski pāriet no ietekmes mazināšanas pasākumiem uz preventīviem pasākumiem, piemēram, vecu ēku renovāciju, lai tās pārveidotu par zema enerģijas patēriņa ēkām. Šajā sakarā sociālie tarifi vai enerģijas čeki var būt tikai pagaidu risinājums, un tie būtu pakāpeniski jāaizstāj ar publiskā sektora subsīdijām, palīdzot nabadzīgajiem Eiropas iedzīvotājiem pieņemt strukturālus risinājumus, piemēram, par ēku pamatīgu renovāciju. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.3.1. | EESK uzskata, ka pāreja uz klimatneitrālu ekonomiku ir iespēja nodrošināt darbvietas Eiropas iedzīvotājiem. Eiropas Komisija norāda, ka Eiropas Savienības “zaļajā ekonomikā” jau tiek nodarbināti četri miljoni eiropiešu. Paātrinot enerģētikas pārkārtošanu, tiks radīts vairāk darbvietu, it īpaši tad, kad pāreja tiks veikta, iesaistot vietējās energokopienas. EESK uzskata, ka vairāk pūļu būtu jāveltī profesionālajai apmācībai, lai Eiropas jauniešus, tostarp gados jaunos bezdarbniekus, piesaistītu ar enerģētikas pārkārtošanu saistītajām darbvietām. Tāpēc EESK aicina Eiropas Komisiju izstrādāt programmu Erasmus Pro, kas, uzlabojot darbvietu prestižu un darba apstākļus, var piesaistīt vairāk jauniešu augošajās klimatneitrālās ekonomikas nozarēs (piemēram, energoefektivitāte, atjaunojamās enerģijas ražošana). |
| --- | --- |

3.2.3.1.

| 3.2.4. | EESK uzskata, ka Eiropas Savienībai un visām tās dalībvalstīm gaisa piesārņojuma mazināšana būtu jānosaka par augsta līmeņa politisko prioritāti. Būtu jāstiprina reglamentējoši pasākumi, kuru mērķis ir samazināt transportlīdzekļu un spēkstaciju radīto piesārņojošo vielu emisijas gaisā, un jāievieš pasākumi, lai varētu pakāpeniski pārtraukt fosilā kurināmā izmantošanu transporta nozarē un enerģijas ražošanā. EESK arī aicina Eiropas Komisiju nākamajā ziņojumā sniegt detalizētu analīzi par faktoriem, kas veicina videi draudzīgu darbvietu izveidi, un šķēršļiem, kas jāpārvar. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | EESK atzinīgi vērtē to, ka Ceturtajā ziņojumā par enerģētikas savienības stāvokli sniegta precīzāka informācija par ES ieguldījumu instrumentu izmantošanu, it īpaši par Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu. Komiteja tomēr norāda, ka jāuzlabo jaunuzņēmumu, iedzīvotāju, vietējo energokopienu un kopienu projektu iespējas piekļūt šiem līdzekļiem (piemēram, jāatbalsta finanšu platformas, it īpaši dalībvalstīs, kur tādu nav). Īpašā izpētes atzinumā vai informatīvajā ziņojumā EESK vēlas sīkāk analizēt enerģētikas pārkārtošanas sociālo dimensiju. |
| --- | --- |

3.2.5.

3.3.   
  Transports

EESK vēlreiz norāda, ka transporta nozare patērē trešdaļu no visas Eiropas Savienībā patērētās enerģijas. Eiropas Savienībā emisiju apmērs samazinās, bet to nevaram teikt par transporta nozari. Joprojām tā gandrīz pilnībā (94 %) paļaujas uz naftu, kas galvenokārt tiek importēta.

| 3.3.1. | EESK atzinīgi vērtē tīras mobilitātes tiesību aktu kopuma pieņemšanu, kas ir pirmais solis, lai nodrošinātu pāreju uz tīru mobilitāti. Komiteja atzinīgi vērtē elektrifikācijas veicināšanu, taču vēlreiz norāda, ka ar to nepietiks un ka būs jāveic bezprecedenta pasākumi, lai paaugstinātu energoefektivitāti un samazinātu nevajadzīgu mobilitātes pieprasījumu, ko rada, piemēram, liels attālums starp mājām un darba vietu. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | EESK uzskata, ka būtu vēlami ES mēroga pasākumi, lai nepieļautu, ka tiek atstāti novārtā cilvēki, kam ir zemi ienākumi un kam pieder piesārņojoši transportlīdzekļi, kuru piekļuve daudzām pilsētu teritorijām arvien vairāk tiek ierobežota. Iespējamos pasākumus varētu paredzēt pilsētattīstības programmā, un varētu veicināt iešanu kājām, braukšanu ar velosipēdu, sabiedriskā transporta izmantošanu un jau reģistrēto transportlīdzekļu dzinēju ar zemām izmaksām saistītu modernizāciju vai konversiju no fosilā kurināmā uz nulles emisiju tehnoloģijām. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | EESK atzinīgi vērtē to, ka Ceturtajā ziņojumā par enerģētikas savienības stāvokli vēlreiz norādīts uz Eiropas Akumulatoru alianses nozīmi. EESK atbalsta šo iniciatīvu, kuras mērķis ir nodrošināt, ka ES uzņemas vērienīgu lomu šajā globālajā tirgū (5). |
| --- | --- |

3.3.3.

3.4.   
  Infrastruktūra, ieguldījumi un ražošanas attīstība enerģētikas pārkārtošanas vajadzībām

| 3.4.1. | Enerģētikas pārkārtošana būtiski ietekmē visas tautsaimniecības nozares, it īpaši energopiegādes uzņēmumus, energoietilpīgās nozares un rūpniecības nozares, kas nodrošina enerģētikas risinājumus. Šo nozaru radikālai pārveidei vajadzīgi ieguldījumi simtiem miljardu euro apmērā. Tās saskaras ar riskiem un problēmām, taču tām paveras arī iespējas, un ir svarīgi, lai ES palīdzētu nozarēm, kā arī enerģētikas kooperatīviem un iedzīvotājiem izmantot iespējas, risināt problēmas un mazināt risku. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | EESK pauž nožēlu par to, ka nepietiekama uzmanība tiek veltīta ES energoatkarības novērtējumam un tās ģeopolitiskajām sekām. Šajā saistībā būtu jāpievēršas tam, lai uzraudzītu ES atkarību no importētās enerģijas (piemēram, naftas, dabasgāzes, oglēm un urāna), kā arī importētiem enerģētikas pārkārtošanas produktiem (piemēram, baterijām, saules enerģijas paneļiem) un ārvalstu ieguldījumiem stratēģiski nozīmīgos ES enerģētikas aktīvos un uzņēmumos (ASV uzņēmumi iegādājas nozīmīgus ar termoelektrostacijām saistītās vērtību ķēdes segmentus, Ķīnas uzņēmumi iegādājas elektrotīklu uzņēmumus, Krievija veic ieguldījumus dažu valstu enerģētikas sektorā). |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | EESK uzskata, ka Eiropas Savienībai būtu jāizvirza vērienīgāki mērķi visās tīras enerģijas jomās, lai nodrošinātu Eiropas uzņēmumiem stabilu iekšējo tirgu, kurā var ieviest jauninājumus, un jāizstrādā integrēta rūpniecības stratēģija, kuras mērķis ir tīras enerģijas risinājumus eksportēšana pārējai pasaulei. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | EESK pauž nožēlu par to, ka publiskie (valstu un ES) ieguldījumi enerģētikas savienības pētniecības un inovācijas prioritātēs ir palikuši nemainīgi un nepārsniedz 5 miljardus euro gadā, neraugoties uz to, ka enerģētikas jomā veiktajai pētniecībai un inovācijai vajadzētu būt nozīmīgai prioritātei, lai varētu saglabāt Eiropas konkurētspēju un aizsargāt klimatu. EESK aicina Eiropas Komisijas Kopīgo pētniecības centru sniegt papildu datus par šiem ieguldījumiem gan absolūtā izteiksmē, gan procentos no Eiropas Savienības IKP. |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.4.5. | EESK ļoti atzinīgi vērtē Eiropas Inovācijas padomes izmēģinājuma projektu un priekšlikumu izveidot pētniecības un inovācijas misijas, lai pētniecības un inovācijas jomā veiksmīgāk virzītos uz projektiem, kas efektīvi risina sabiedrības problēmas, tostarp pāreju uz klimatneitrālu ekonomiku. Šajā saistībā EESK aicina Eiropas Komisiju, Eiropas Parlamentu un Eiropas Savienības Padomi ierosināt īpašas misijas izveidi, lai līdz 2030. gadam 100 Eiropas pilsētas padarītu klimatneitrālas. Tas nodrošinās ES pētniekiem, novatoriem un uzņēmumiem milzīgas iespējas kopīgi izstrādāt un izmēģināt jauninājumus, mācīties no pieredzes un labāk sagatavoties ātrai enerģētikas pārkārtošanai Eiropā un citur pasaulē. |
| --- | --- |

3.4.5.

4.   Pilsoniskās sabiedrības līdzdalība un EESK ieguldījums

| 4.1. | EESK ir pārliecināta, ka enerģētikas savienība, iespējams, ir realitāte ES politiskajos lēmumos, bet tā vēl nav realitāte Eiropas iedzīvotāju ikdienā. EESK atzinīgi vērtē to, ka ES politikas veidotāji laikposmā no 2015. līdz 2019. gadam ir izveidojuši enerģētikas savienības pamatus, bet turpmākajos gados un desmitgadēs vēl ir daudz darāmā. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Eiropas enerģētikas sistēmas pārveide būs ātrāka, lētāka un demokrātiskāka, ja to virzīs iedzīvotāji, kas aizvien vairāk kļūst par aktīviem patērētājiem, ražojošiem patērētājiem, darba ņēmējiem, kolektīvo pakalpojumu izmantotājiem un kolektīvajiem enerģētikas pārkārtošanas finansētājiem. Eiropas Savienībai būtu jācenšas no situācijas, kad enerģētikas politiku – pat valsts līmenī – ir virzījuši “dažu dalībnieku pieņemti lēmumi”, pāriet uz situāciju, kurā to efektīvi virza “visu rīcība”. Pašlaik ir piemērotākais brīdis šādai pārejai, jo ir palielinājusies ES iedzīvotāju, it īpaši Eiropas jauniešu izpratne par nepieciešamību ierobežot klimata pārmaiņas. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EESK pauž nožēlu par to, ka trūkst reālu priekšlikumu, kā labāk iesaistīt pilsoniskās sabiedrības organizācijas un iedzīvotājus. Ar enerģētikas savienību saistītās vizītes vērtējamas pozitīvi, taču EESK aicina Eiropas Komisiju aizvien vairāk iesaistīt lēmumu pieņēmējus un ieinteresētās personas un īpaši tikties ar valstu un reģionu ekonomikas un sociālo lietu padomēm un organizētu pilsonisku sabiedrību, lai kopīgi nodrošinātu tīru enerģiju visiem Eiropas iedzīvotājiem. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Atgādinot par regulā par enerģētikas savienības pārvaldību pieejamajiem instrumentiem, EESK ierosina izveidot pastāvīgu iedzīvotāju dialogu un uztvert to kā obligātu sagatavošanās elementu visiem svarīgākajiem politiskajiem lēmumiem un visiem ES likumdošanas posmiem, kas attiecas uz klimata pārmaiņām. Pārredzamībai un pārskatatbildībai vajadzētu būt šāda dialoga nozīmīgiem elementiem, proti, ieguldījumam dialogos jābūt publiski pieejamam un būtu jāsniedz skaidra informācija par to, kā tika ņemtas vērā dialogā paustās bažas. Cieša sadarbība ar iedzīvotājiem ir šāda dialoga panākumu pamatā. Tāpēc nepietiek ar, iespējams, lietderīgo dialogu internetā, un tas ir jāpapildina ar sanāksmēm un tiešu kontaktu ar sabiedrību. Tāpēc dialogam vajadzētu būt pamanāmam, jānodrošina atbilstoši finanšu un personāla resursi un dialogā ir jāpiedalās kādam Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietniekam, komisāram vai citai augsta līmeņa amatpersonai. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EESK vēlas aktīvi sniegt ieguldījumu, lai starp ES institūcijām, organizētu pilsonisko sabiedrību, vietējām un reģionālajām pašvaldībām un to iestādēm turpinātu attīstīt sinerģiju un sadarbību virzībā uz enerģētikas savienības mērķu sasniegšanu. Tā kā vietējās un reģionālās pašvaldības darbojas tuvu sabiedrībai un tām ir zināšanas par attiecīgajiem konkrētajiem vietējiem apstākļiem, tām ir ļoti labas iespējas efektīvi pielāgot un īstenot enerģētikas politiku. Tās ir svarīgs lēmumu pieņemšanas līmenis tādās nozarēs kā transports, pilsētplānošana, ēkas un labklājība, un tāpēc tām ir ļoti svarīga nozīme koordinētos pasākumos, ko īsteno energoefektivitātes un atjaunojamo enerģijas resursu jomā. |
| --- | --- |

4.5.

Briselē, 2019. gada 17. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētājs

Luca JAHIER

---

(1)  Īpašais Eirobarometra ziņojums Nr. 459 “Klimata pārmaiņas”, 2017. gada marts.

1

(2)  COM(2018) 773 final.

2

(3)  OV C 367, 10.10.2018., 1. lpp.

3

(4)  OV C 246, 28.7.2017., 64. lpp.

4

(5)  OV C 367, 10.10.2018., 1. lpp.

5

---

| 18.10.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 353/102 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 353/102

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai un Eiropas Investīciju bankai par stratēģiskā rīcības plāna akumulatoru jomā īstenošanu: stratēģiskas akumulatoru vērtībķēdes veidošana Eiropā”

(COM(2019) 176 final)

(2019/C 353/16)

Ziņotājs: Colin LUSTENHOUWER

| Apspriešanās: | Eiropas Komisija, 3.6.2019. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 3.7.2019. |
| Pieņemts plenārsesijā | 17.7.2019. |
| Plenārsesija Nr. | 545 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 189/1/5 |

Apspriešanās:

Eiropas Komisija, 3.6.2019.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

3.7.2019.

Pieņemts plenārsesijā

17.7.2019.

Plenārsesija Nr.

545

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

189/1/5

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Eiropas Komisijas pirmais progresa ziņojums par stratēģiskā rīcības plāna akumulatoru jomā īstenošanu atklāj, ka ir uzsākti dažādi pasākumi ar mērķi ES veidot spēcīgu akumulatoru rūpniecību. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Lai gan ir pāragri izdarīt galīgos secinājumus, EESK atbalsta Komisijas īstenotās iniciatīvas un ir paziņojusi, ka kopā ar dalībvalstīm un Eiropas ražotājiem strādās, lai novērstu Eiropas atkarību no valstīm ārpus Eiropas Savienības un īpaši no Āzijas valstīm. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Nākamajos gados ir jādara daudz, lai sasniegtu nepieciešamo tehnoloģisko zināšanu līmeni Eiropas Savienībā, nodrošinātu izejmateriālu piegādi no trešām valstīm un Eiropas Savienības avotiem, kā arī nodrošinātu izlietoto akumulatoru drošu un tīru reciklēšanu. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Ieguldījumi personālā ir kopīga valdību un uzņēmējdarbības kopienas atbildība. |
| --- | --- |

1.4.

2.   Ievads

| A. | Eiropas Komisija 2018. gada maijā publicēja paziņojumu “Eiropa kustībā” (1). Tajā izklāstīta politika, ko Komisija iecerējusi, lai Eiropā veidotu ilgtspējīgu mobilitāti, kas būtu droša, satīklota un tīra. |
| --- | --- |

A.

| 2.1. | Minētā politika ir daļa no Jean-Claude Juncker vadītās Komisijas Eiropas enerģētikas savienības politikas, kas ir visaptverošs regulējums, kurš klimata politiku ietver enerģētikas politikā, un tas ir papildināts ar mērķorientētu rūpniecības politiku Parīzes nolīguma mērķu sasniegšanai. Šie mērķi, pirmkārt un galvenokārt, ir vērsti uz to CO2 emisiju samazināšanu, kuras rodas, ražojot enerģiju no fosilā kurināmā (2), kā arī no transporta, kas Eiropā balstīts uz tādiem transportlīdzekļiem (kravas automobiļiem, automobiļiem) ar iekšdedzes motoru, kuri darbināmi ar fosilo kurināmo (benzīnu, gāzi). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Saistībā ar paketi “Eiropa kustībā” Komisija ir sagatavojusi īpašu rīcības plānu ar mērķi izstrādāt un ražot akumulatorus. Tādēļ Komisija minētajam paziņojumam pievienoja atsevišķu pielikumu “Stratēģiskais rīcības plāns akumulatoru jomā”. |
| --- | --- |

2.2.

| B. | Kāpēc izstrādāt īpašu rīcības plānu akumulatoru jomā? |
| --- | --- |

B.

| 2.3. | Akumulatori kļuvuši par mūsu dzīves neatņemamu sastāvdaļu. Mūsu mobilie telefoni, personālie datori un planšetdatori, sadzīves tehnika, jo īpaši elektrotransportlīdzekļi ir lietas, kuru efektīvas, drošas un, vēlams, ilgtermiņa darbības nodrošināšanā akumulatoriem ir izšķiroša nozīme. Vienlaikus akumulatoru lietošanas laiks joprojām ir (pārāk) ierobežots. Šajās ražojumu grupās Komisijas politika, kas izklāstīta rīcības plānā, galvenokārt vērsta uz elektrotransportlīdzekļiem paredzēto akumulatoru izstrādi, kā arī uz citiem aspektiem, piemēram, otrreizējo izmantošanu un reciklēšanu (3). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Akumulatoru sistēmas ir piemērotas maza apjoma enerģijas uzglabāšanai. Šķiet, ka liela apjoma enerģijas, piemēram, atkrastes vējparkos saražotās enerģijas, uzglabāšanu akumulatori nespēj veikt. Šādu liela apjoma enerģijas uzglabāšanu var veikt, izmantojot citus enerģijas nesējus, piemēram, ūdeņraža un amonjaka enerģijas nesējus (4). Arī šajā jomā Komisija, izmantojot “Apvārsnis 2020” budžetu, atbalsta dažādas iniciatīvas, piemēram, enerģijas pārvēršanas gāzē tehnoloģijas (5). Tāpat liela uzmanība tiek pievērsta tehnoloģiskajai attīstībai attiecībā uz efektīviem un drošiem veidiem kā pieslēgties augstsprieguma elektrotīkliem (“jauda tīklam”), izmantojot enerģijas uzglabāšanu, lai samazinātu atkrastes pārveidotājstaciju ļoti augstās izmaksas. Tas varētu mazināt arī lielos tīklu zaudējumus, kas joprojām notiek, ja tiek izmantotas augstsprieguma elektroapgādes līnijas jūras gultnē vai virs tās starp atkrastes vējparkiem un kontinentālo daļu. Iespējams tas varētu radīt ilgtspējīgas atkrastes enerģijas ražošanas efektivitātes pieaugumu aptuveni 10–15 % apmērā. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Gaidāms, ka akumulatoru cena veidos aptuveni 40–50 % no elektrotransportlīdzekļu izmaksām, bet jau tagad ir skaidrs, ka tās varētu pazemināties. Ņemot vērā elektrotransportlīdzekļu ļoti straujo attīstību (6), efektīvu, drošu un videi draudzīgu akumulatoru pieejamība atkal ir kļuvusi par aktuālu problēmu. Komisija paredz, ka Eiropas rūpniecībai varētu pavērties milzīgs tirgus, kura apgrozījums 2025. gadā varētu sasniegt 400 GWh un 250 miljardus EUR. Tas dod Eiropai iespējas ne tikai sasniegt klimata mērķus, bet arī atklāj ekonomikas un nodarbinātības perspektīvas. Komisāre Elżbieta Bieńkowska nesen izteikusies, ka mēs sagaidām akumulatoru spēcīgu ES rūpniecību, kas sniegs ieguldījumu aprites ekonomikā un videi nekaitīgā mobilitātē. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Taču skaidrības labad jānorāda, ka Eiropa krietni atpaliek no Āzijas valstīm un uzņēmumiem attiecībā uz akumulatoru izstrādi (pētniecību un izstrādi) un ražošanu. 85 % Eiropā izmantoto akumulatoru izcelsmes vieta ir Ķīna, Japāna vai Koreja. Eiropas ražošana veido tikai 3 % no pasaules ražošanas, turklāt ASV ražošana veido apmēram 15 %. Tas nozīmē, ka būsim pilnībā atkarīgi no Āzijas ražošanas jaudas, ja vēlēsimies Eiropā pārveidot mobilitāti un pāriet no fosilā kurināmā dzinējspēka uz elektrisko dzinējspēku. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Situāciju vēl vairāk sarežģī tas, ka visi akumulatoru ražošanai nepieciešamie izejmateriāli: litijs, niķelis, mangāns un kobalts pašlaik Eiropā tiek iegūti nelielā daudzumā, lai gan pastāv potenciāli to krājumi. Šie Eiropas krājumi būs jāizpēta, taču pašlaik šķiet, ka ar tiem varēs nosegt tikai aptuveni 15–20 % no kopējā pieprasījuma. Nepieciešamie materiāli nāk arī no Latīņamerikas, Āfrikas un Āzijas, kur, kā tiek ziņots, Ķīna izveidojusi lielus kalnrūpniecības uzņēmumus, lai nodrošinātu sev netraucētu piekļuvi minētajām izejvielām (7). Turklāt Eiropas minerāli bieži vien tiek arī rafinēti un apstrādāti Ķīnā. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Izejvielu ieguve un pārstrāde ir energoietilpīga un rada lielu daudzumu kalnrūpniecības atkritumu, kas dažos gadījumos ir bīstami. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | No otras puses, Eiropu jau skar akumulatoru pārstrādes problēma. To lielais skaits nozīmē, ka jārisina jauna un satraucoša atkritumu likvidēšanas problēma, kuras pamatā daudzējādā ziņā ir tas, ka šo akumulatoru materiālu reciklēšanas attīstība vēl ir agrīnā posmā. Pat pašreiz tiek reģenerēti tikai aptuveni 10 % akumulatoru materiālu. Tādēļ pastāv ievērojams pārstrādes/reģenerēšanas potenciāls. |
| --- | --- |

2.9.

3.   2019. gada progresa ziņojums

| 3.1. | Savā 2018. gada 17. oktobra atzinumā (8) EESK pauda atbalstu Komisijas priekšlikumiem par ilgtspējīgāku transportu un Stratēģisko rīcības plānu akumulatoru jomā. Vienlaikus Komiteja norādīja, ka ir daudz faktoru, kas varētu kavēt plāna īstenošanu, piemēram, atkarība no trešo valstu izejvielām, alternatīvo degvielu trūkums, pārvaldības grūtības, lietotu akumulatoru pārstrāde un likvidēšana un prasmīgu darbinieku trūkums. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komisija 2019. gada 9. aprīlī publicēja pirmo progresa ziņojumu par 2018. gada maija Stratēģisko rīcības plānu akumulatoru jomā. Progresa ziņojumā norādīts, ka tiek izstrādātas daudzas nozaru un reģionālās iniciatīvas. Šķiet, ka, piemēram, Eiropas Akumulatoru alianse ir platforma, kas sniedz iespēju uzņēmumiem, politikas veidotājiem un zinātniekiem koordinēt savu darbu tā, lai būtu iespējams sasniegt drosmīgo un ambiciozo mērķi ES un tās rūpniecību atkal izvirzīt strauji augošās akumulatoru tehnoloģiju nozares priekšplānā. Tika izsludināts sākotnējais uzaicinājums iesniegt priekšlikumus ar 114 miljonu EUR budžetu no programmas “Apvārsnis 2020”, un nākamais uzaicinājums ar 132 miljonu EUR budžetu tiks izsludināts 2020. gadā. Turklāt liela apjoma finansējumu būtu iespējams piešķirt no ES reģionālajā politikā pieejamajiem resursiem. Uzņēmumi un zinātnieki šķiet gatavi iesaistīties ar mērķi savas investīcijas papildināt ar ES finansējumu un veicināt pētniecības un izstrādes virzību. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Kopš rīcības plāna publicēšanas ir izstrādātas vairākas iniciatīvas, taču daudzas no tām, tostarp starpreģionālās iniciatīvas, joprojām ir tikai sagatavošanas posmā. Nepilns gads pēc rīcības plāna publicēšanas ir pārāk īss laikposms, lai vērtētu. Tomēr plašā mērogā ir skaidri manāma trauksme – politikas veidotāji, zinātnieki un uzņēmēji aptver, ka ir par vēlu, pat krietni par vēlu. Likmes ir ļoti augstas – pastāv reāls risks, ka ārkārtīgi liela daļa Eiropas autobūves nozares pārcels ražošanu uz reģioniem, kas atrodas tuvu akumulatoru elementu ražošanas vienībām, galvenokārt Āzijā. No tā izriet jautājums par aptuveni 13 miljonu Eiropas darba ņēmēju darbvietām nozarē. |
| --- | --- |

3.3.

4.   Kurp tālāk?

| 4.1. | Kopš Jean-Claude Juncker vadītās Komisijas pilnvaru sākuma un Eiropas Savienības enerģētikas savienības programmas pieņemšanas izveidoti vairāki pasākumi, kuri, ņemot vērā klimata politiku, ir likuši pamatus tādai rūpniecības politikai, kas pārejai uz ilgtspējīgāku sabiedrību piešķīrusi pilnīgi jaunu perspektīvu. Komisijas rūpniecības politikai, ko atbalsta dalībvalstis, ir piešķirta daudz lielāka virzīšanas un uzsākšanas loma nekā iepriekš. EESK atzinīgi vērtē Komisijas jauno pieeju un aicina dalībvalstis un Eiropas uzņēmumus turpināt nesen uzsākto virzību. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Šāda pieeja tiek atbalstīta un, ņemot vērā to, ka Eiropas rūpniecība krietni atpaliek akumulatoru izstrādes un ražošanas jomā, tā ir arī nepieciešama. Tomēr rūpniecības politikā ar vadošo lomu pastāv arī pārsteidzīgas rīcības risks (pāragri izvēlēties iespējamo uzvarētāju). Neskatoties uz to, Komiteja atzinīgi vērtē jauno pieeju, kas aptver visu rūpniecības vērtībķēdi (vērtībķēžu pieeja). Rūpniecības politika, kas balstīta uz vērtībķēžu metodiku, ir arī daudz labāk piemērota “aprites domāšanai” nekā iepriekšējā rūpniecības nozaru pieeja. Ņemot to vērā, jāatzīst, ka vērtībķēdes pieejas kontekstā nepieciešama arī cita, atbilstošāka politika, kas ir, piemēram, pielāgota valsts atbalsta politikai. Tā kā akumulatoru ražošanas nozarei ir piešķirta ES rūpniecības politikas izstrādes iniciatores loma, Komisijai būs arī jāizveido elastīga un viegli izmantojama pieeja investīciju atbalstam, ko dalībvalstis piešķir uzņēmumiem minētajās ķēdēs. Elastīgi piemērojot attiecināmības kritērijus svarīgiem projektiem visas Eiropas interesēs (IPCEI), Eiropas rūpniecībai būtu iespējams sniegt atbalstu, piesaistot būtisku publisko finansējumu. Šāda finansējuma apmērs savā ziņā varētu tuvoties tā atbalsta apmēram, ko Āzijas uzņēmumi saņem no savām valdībām. EESK atbalsta šo jauno IPCEI instrumenta piemērošanu. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Tomēr rodas jautājums, vai Stratēģiskajā rīcības plānā ietvertā politika nav izstrādāta par vēlu un vai tā spēs izlīdzināt milzīgās atšķirības, kas mūs šķir no Āzijas valstīm un to uzņēmumiem. Jāuzdod jautājums arī par to, vai nodrošinātie finanšu resursi ir pietiekami. Atklāti jāvaicā: “Vai ar to nebūs par maz un vai nav jau nokavēts?” (9) Eiropas Revīzijas palāta paudusi bažas nesen publicētā darba dokumentā: “Tomēr pastāv risks, ka līdzšinējie pasākumi nebūs pietiekami, lai sasniegtu ES stratēģiskos mērķus attiecībā uz tīru enerģiju.” Tomēr jānorāda, ka Komisijas lomai ir robežas, tāpat kā ir ierobežoti tās rīcībā esošie finanšu resursi. Komisijas mazliet atturīgā nostāja ir pareiza. Tās uzdevums ir rūpēties par starpniecību. Šis izaicinājums galvenokārt jāuzņemas dalībvalstīm, Eiropas uzņēmumiem un to pētniecības iestādēm. Tāpēc apsveicami ir tas, ka gan Francijas, gan Vācijas valdība 2019. gada maija sākumā nolēma paredzēt aptuveni 1 miljardu EUR savu uzņēmēju kopienu iniciatīvu atbalstam ar mērķi izveidot akumulatoru ražošanas rūpniecību. Šis ir viens no pirmajiem ļoti praktiskajiem rezultātiem, ko panākusi Komisijas izveidotā Eiropas Akumulatoru alianse, kurā sadarbojas dalībvalstis, Komisija un uzņēmumi. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EESK uzskata, ka tik īsu laiku pēc akumulatoru rīcības programmas pieņemšanas joprojām ir par ātru pieņemt galīgus secinājumus. EESK pauž atbalstu lielajam skaitam iniciatīvu, ko uzsākušas vai izstrādājušas vairākas ieinteresētās personas. Rezultāts kļūs redzams (tam jākļūst redzamam) tuvāko gadu laikā. Tehnoloģiju attīstība Eiropā un ārpus tās ir nebeidzama. Šis dinamiskais process nozīmē to, ka akumulatoru stratēģija nav vienreizēja iniciatīva, bet tai nepieciešama ES politikā ietverta strukturāla pieeja. Tas nozīmē arī to, ka uz investīcijām ražošanas līdzekļos, kas pašreiz nepieciešami dalībvalstīm, attiecas garāks atmaksāšanas laiks (20 līdz 30 gadi nav retums). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Rodas arī jautājums, vai ES vispār ir spējīga izveidot konkurētspējīgu akumulatoru izstrādes un ražošanas nozari, ņemot vērā to, ka nepieciešamās izejvielas ES nav pieejamas pietiekamā daudzumā. Lai gan tiek izstrādātas iniciatīvas, piemēram, litija iegūšanai (tostarp slēgtu raktuvju atkārtota atvēršana) dažās ES dalībvalstīs, šķiet, ka uzskats, ka ES šai ziņā varētu kļūt pilnībā neatkarīga, ir maldinošs. Turklāt Eiropas iedzīvotājiem ir nopietni iebildumi pret kalnrūpniecību, un vairumā gadījumu piemērojams arī NIMBY (Not In My Back Yard – tikai ne pie mums) princips. Iedzīvotāji vairāk būtu jāinformē par to, ka no sociālā un vides viedokļa apzinīga ieguves rūpniecība pozitīvi ietekmē vietējās kopienas. Skaidrs ir arī tas, ka ieinteresētība vietējā līmenī, respektīvi, vietējo iedzīvotāju iesaiste gan finansiāli, gan citādi, var palīdzēt novērst tāda stāvokļa izveidošanos, ka, pastāvot lielai pretestībai pret šādu darbību, to pat nebūtu iespējams uzsākt. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Raugoties uz stāvokli izejmateriālu jomā, EESK uzsver, ka ir svarīgi, lai visas iesaistītās puses pastiprināti darbotos pētniecības un izstrādes laukā un izstrādātu jauna veida akumulatorus, piemēram, cietvielu akumulatorus, kas būtiski samazinātu atkarību no šiem izejmateriāliem. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Cik reāla ir iespēja (kā, šķiet, iecerējusi Komisija), ka ES parādīsies 10–20 milzīga apjoma ražotāji? Vai kapitāla tirgus ilgtermiņa investoriem ir pietiekami liela vēlme investēt nepieciešamos aptuveni 10 miljardus EUR? Lai gan Komiteja augstu vērtē rīcības programmā norādītās prioritātes, tai joprojām liek vilties tas, ka nav minēts jautājums par piekļuvi kapitālam, kas nepieciešams šādām būtiskām investīcijām. Ar banku kredītiem vien ir krietni par maz. Kapitāla tirgum, konkrēti infrastruktūras fondiem, jābūt gataviem investēt šajos projektos, izmantojot riska kapitālu (10). Tam nepieciešama ilgtermiņa politika, pietiekami ieņēmumi un spēcīgs atbalsts no valsts iestādēm. Pusēm jāpārtrauc norādīt citai uz citu; valdība var būt investīciju procesa virzītājs. Francijas un Vācijas iniciatīva norāda uz to, ka šīs valstis to apzinās. Nesen darbu uzsākusī investīciju platforma un Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta projekts InnoEnergy kā virzītājs vai paātrinātājs EESK skatījumā arī varētu ļoti palīdzēt pietuvināt investorus un attīstītājus. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Vienlaikus būs nepieciešamas mērķorientētas informācijas kampaņas ar mērķi Eiropas patērētājiem darīt zināmu, ka tādu akumulatoru iegādei, kuri ražoti Eiropā, kur tiek ievēroti cilvēku un vides drošības standarti, ir daudz priekšrocību iepretim akumulatoru iegādei no trešām valstīm, kurās šie standarti un vērtības netiek ievērotas vienlīdz stingri. Ja turpināsim rīkoties tāpat kā pašreiz, vides problēmas mēs eksportēsim arī turpmāk. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EESK uzskata, ka nepieciešamas praktiskākas iniciatīvas, lai attīstītu materiālu reciklēšanu no veciem akumulatoriem. Tā dēvētā izejvielu ieguve pilsētvidē var sniegt būtisku ieguldījumu nepieciešamo izejvielu nodrošināšanā. Pastāv būtisks pilsētās iegūtu izejvielu reciklēšanas nākotnes potenciāls, taču ir jāuzlabo ekonomiskie stimuli, vākšanas apjoms, reģenerācijas tehnoloģijas un arī reciklēšanas apmērs. Nesenais Komisijas ziņojums par Bateriju direktīvas īstenošanu un ietekmi diemžēl pierāda, ka parasto akumulatoru savākšana vēl nav sasniegusi vēlamo līmeni. Aptuveni 57 % šādu akumulatoru netiek reciklēti. Tāpēc, kā Komisija norādījusi savā īsajā, bet ļoti efektīvajā ziņojumā, ir pareizi pielāgot 2006. gada direktīvu, jo īpaši, ņemot vērā tādu jaunu akumulatoru ienākšanu, kuri minēti rīcības plānā. Komiteja ar lielu interesi gaida priekšlikumus. Turklāt Komiteja norāda, ka pašreizējās akumulatoru pārstrādes iekārtas būs atkal jāpielāgo, ņemot vērā jaunu akumulatoru veidu lielo plūsmu tuvākajā nākotnē. Būs jāizstrādā arī jaunas tehnoloģijas reciklēšanai vai pārstrādei; EESK uzskata, ka mērķorientētai pētniecībai un izstrādei šajās konkrētajās jomās nepieciešams pilnīgs ES atbalsts, jo tas palīdzēs uzlabot dzīves apstākļus un daudzējādā ziņā samazinās atkarību no izejvielām ārpus ES. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Komiteja gribētu redzēt arī mērķorientētu izpēti par materiālu reģenerāciju no ogļu un tērauda atkritumu kaudžu pārpalikumiem un no citu veidu iegūtiem metāliem. Nevajadzētu izslēgt iespēju, ka šie avoti varētu palīdzēt apmierināt nepieciešamību pēc izejvielām. EESK atzinīgi vērtē nesen publicēto ziņojumu par kritiski svarīgo izejvielu reģenerāciju no kalnrūpniecības atkritumiem un atkritumu izgāztuvēm (11), ko sagatavojis Eiropas Komisijas Kopīgais pētniecības centrs, un aicina nodrošināt politisku atbalstu šim pētījumam un analizēt kritiski svarīgo izejvielu jautājumu, ņemot vērā, ka globālā cīņa par izejvielām kļūst aizvien nopietnāka. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Cik lielā mērā tiesiskais regulējums veicina nepieciešamās pētniecības un izstrādes attīstību Eiropas Savienībā un rezultātā izveidoto tehnoloģiju pielietošanu? Komisija ir ieradusi apsvērt likumus un noteikumus. Galu galā tie ir Komisijai pieejamie vadības līdzekļi. Bet iespējams, ka pareizāk būtu novērot un analizēt tirgus attīstību kopā ar rūpniecības un sociālajiem partneriem un tikai tad izmantot regulatīvos instrumentus. Vispirms iniciēt, veicināt un gūt rezultātus un, tikai pēc rūpīgi veiktas analīzes, regulēt – šķiet, tā ir pareizāka politika attiecībā uz šo riskanto nozari. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | EESK aicina Komisiju arī turpmāk nodrošināt, lai uzaicinājumi uz konkursu patiešām būtu piemēroti ES uzņēmumiem, kuri bieži vien ir nelieli, lai šie vidēja lieluma ražotāji nepaliktu bez finansējuma tādēļ, ka to mazā apjoma pētniecība un izstrāde neatbilst prasībām par uzaicinājuma uz konkursu projektu apjomu. Tomēr EESK pauž atzinību Komisijai par to, ka tā veidojusi konkursus jaunā, pārdomātākā veidā, padarot tos pieejamākus ES uzņēmumiem. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Komiteja uzskata, ka ir svarīgi ES finansējumu padarīt pieejamu arī projektiem, kurus izstrādājuši Eiropas vidēja lieluma akumulatoru ražošanas uzņēmumi un kuru ietvaros jau notiek būtiska tehnoloģiju attīstība (5.–9. tehnoloģijas gatavības līmenis). Šai uzņēmumu grupai, kas vairāk vērsta uz ienākšanu tirgū nekā uz fundamentāliem pētījumiem, šķiet, joprojām pārāk reti tiek piešķirts ES finansējums. Proti, šai grupai piekļuve darba ņēmēju apmācības un pārkvalifikācijas ES subsīdijām būs jāveido vienkāršā veidā. |
| --- | --- |

4.13.

Briselē, 2019. gada 17. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētājs

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2018) 293 final.

1

(2)  Enerģijas ražošana un izmantošana veido 79 % ES siltumnīcefekta gāzu emisiju, Eiropas Revīzijas palātas darba dokuments, 2019. gada 1. aprīlis, “ES atbalsts enerģijas uzkrāšanai”.

2

(3)  Lai gan galvenā uzmanība tiek pievērsta automobiļiem, jāatceras, ka pašreiz notiek sagatavošanās arī elektriski darbināmu kuģu (piemēram, nelielu prāmju) ražošanai.

3

(4)  Sk. arī EESK atzinumu “Enerģijas uzglabāšana: integrācijas un energoapgādes drošības faktors” (OV C 383, 17.11.2015., 19. lpp.).

4

(5)  Flandrijā ir izveidots interesants projekts WaterstofNet, kas ietver ražotāju (vējš un saules fotoelementi), ūdeņraža tehnoloģiju (elektrolīze un kompresija) un ķīmijas un transporta nozares galalietotāju apvienojumu.

5

WaterstofNet

(6)  Piemēram, Norvēģijā paredzams, ka šogad (2019. gadā) pārdoto elektrotransportlīdzekļu skaits pirmo reizi pārsniegs pārdoto tradicionālo automobiļu ar iekšdedzes motoru skaitu. Šajā elektrotransportlīdzekļu grupā vairumu minēto elektrotransportlīdzekļu nodrošina labi zināms ASV automobiļu zīmols.

6

(7)  Ķīnas valdība kā mērķi sev izvirzījusi, ka no 2025. gada 20 % visu jauno pārdoto automobiļu skaita jābūt elektrotransportlīdzekļiem.

7

(8)  EESK atzinums “Eiropa kustībā” (OV C 62, 15.2.2019., 254. lpp.).

8

(9)  Sk. arī Eiropas Revīzijas palātas 2019. gada 1. aprīļa darba dokumentu “ES atbalsts enerģijas uzkrāšanai”.

9

(10)  2019. gada 2. maijāTesla paziņoja, ka, lai gan 2019. gada 1. ceturksnī uzņēmuma zaudējumi pārsnieguši 700 miljonu USD, tas vēlētos no kapitāla tirgus piesaistīt 2 miljardus USD jaunai akumulatoru rūpnīcai un jauna elektrotransportlīdzekļu veida izstrādei. Amerikas kapitāla tirgus viegli var veikt šādas investīcijas akciju un/vai obligāciju veidā. Rodas jautājums par to, vai sadrumstalotais ES kapitāla tirgus ir spējīgs uz to pašu.

10

Tesla

(11)  Recovery of critical and other raw materials from mining waste and landfills: State of play on existing practices (Ziņojums par kritiski svarīgo izejvielu reģenerāciju no kalnrūpniecības atkritumiem un atkritumu izgāztuvēm: pārskats par pašreizējo praksi), EUR 29744 EN, Eiropas Savienības Publikāciju, Luksemburga, 2019, ISBN 978-92-76-03391-2, doi:10.2760/494020, JRC116131.

11

---