# Den Europæiske Unions C 366/2019

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 366 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 62. årgang30. oktober 2019 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 366

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

62. årgang30. oktober 2019

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | HENSTILLINGER |
| | Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici |
| 2019/C 366/01 | Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis henstilling af 27. juni 2019 om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Belgien (ESRB/2019/4) | 1 |
| 2019/C 366/02 | Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis henstilling af 27. juni 2019 om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Danmark (ESRB/2019/5) | 7 |
| 2019/C 366/03 | Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis henstilling af 27. juni 2019 om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Luxembourg (ESRB/2019/6) | 14 |
| 2019/C 366/04 | Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis henstilling af 27. juni 2019 om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Holland (ESRB/2019/7) | 22 |
| 2019/C 366/05 | Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis henstilling af 27. juni 2019 om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Finland (ESRB/2019/8) | 29 |
| 2019/C 366/06 | Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis henstilling af 27. juni 2019 om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Sverige (ESRB/2019/9) | 35 |
| 2019/C 366/07 | Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis advarsel af 27. juni 2019 om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Tjekkiet (ESRB/2019/10) | 41 |
| 2019/C 366/08 | Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis advarsel af 27. juni 2019 om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Tyskland (ESRB/2019/11) | 45 |
| 2019/C 366/09 | Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis advarsel af 27. juni 2019 om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Frankrig (ESRB/2019/12) | 49 |
| 2019/C 366/10 | Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis Advarsel af 27. juni 2019 om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Island (ESRB/2019/13) | 53 |
| 2019/C 366/11 | Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis advarsel af 27. juni 2019 om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Norge (ESRB/2019/14) | 57 |

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

HENSTILLINGER

Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici

2019/C 366/01

Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis henstilling af 27. juni 2019 om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Belgien (ESRB/2019/4)

1

2019/C 366/02

Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis henstilling af 27. juni 2019 om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Danmark (ESRB/2019/5)

7

2019/C 366/03

Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis henstilling af 27. juni 2019 om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Luxembourg (ESRB/2019/6)

14

2019/C 366/04

Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis henstilling af 27. juni 2019 om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Holland (ESRB/2019/7)

22

2019/C 366/05

Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis henstilling af 27. juni 2019 om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Finland (ESRB/2019/8)

29

2019/C 366/06

Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis henstilling af 27. juni 2019 om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Sverige (ESRB/2019/9)

35

2019/C 366/07

Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis advarsel af 27. juni 2019 om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Tjekkiet (ESRB/2019/10)

41

2019/C 366/08

Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis advarsel af 27. juni 2019 om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Tyskland (ESRB/2019/11)

45

2019/C 366/09

Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis advarsel af 27. juni 2019 om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Frankrig (ESRB/2019/12)

49

2019/C 366/10

Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis Advarsel af 27. juni 2019 om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Island (ESRB/2019/13)

53

2019/C 366/11

Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis advarsel af 27. juni 2019 om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Norge (ESRB/2019/14)

57

---

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2019/C 366/12 | Euroens vekselkurs — 29. oktober 2019 | 60 |
| 2019/C 366/13 | Meddelelse om anvendelsen af Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/1131 om indførelse af et toldværktøj til gennemførelse af artikel 14a i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 og artikel 24a i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1037 | 61 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2019/C 366/12

Euroens vekselkurs — 29. oktober 2019

60

2019/C 366/13

Meddelelse om anvendelsen af Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/1131 om indførelse af et toldværktøj til gennemførelse af artikel 14a i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 og artikel 24a i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1037

61

---

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

HENSTILLINGER

Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici

| 30.10.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 366/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 366/1

---

DET EUROPÆISKE UDVALG FOR SYSTEMISKE RISICIS HENSTILLING

af 27. juni 2019

om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Belgien

(ESRB/2019/4)

(2019/C 366/01)

DET ALMINDELIGE RÅD FOR DET EUROPÆISKE UDVALG FOR SYSTEMISKE RISICI HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1092/2010 af 24. november 2010 om makrotilsyn på EU-plan med det finansielle system og om oprettelse af et europæisk udvalg for systemiske risici  (1)
  , særlig artikel 3, 16, 17 og 18, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ejendomssektoren spiller en vigtig rolle i økonomien, og sektorens udvikling kan påvirke det finansielle system i væsentlig grad. Tidligere finansielle kriser har vist, at en uholdbar udvikling på ejendomsmarkederne kan have alvorlige konsekvenser for det finansielle systems stabilitet og stabiliteten i økonomien som helhed, hvilket også kan føre til negative grænseoverskridende afsmittende virkninger. En negativ udvikling på markedet for fast ejendom i nogle medlemsstater har tidligere medført store kredittab og/eller haft en negativ indvirkning på realøkonomien. Sådanne virkninger afspejler det nære samspil mellem ejendomssektoren, finansieringsinstitutterne og andre sektorer i økonomien. Desuden forstærker de stærke indbyrdes forbindelser mellem det finansielle system og realøkonomien en negativ udvikling. |
| --- | --- |

(1)

Ejendomssektoren spiller en vigtig rolle i økonomien, og sektorens udvikling kan påvirke det finansielle system i væsentlig grad. Tidligere finansielle kriser har vist, at en uholdbar udvikling på ejendomsmarkederne kan have alvorlige konsekvenser for det finansielle systems stabilitet og stabiliteten i økonomien som helhed, hvilket også kan føre til negative grænseoverskridende afsmittende virkninger. En negativ udvikling på markedet for fast ejendom i nogle medlemsstater har tidligere medført store kredittab og/eller haft en negativ indvirkning på realøkonomien. Sådanne virkninger afspejler det nære samspil mellem ejendomssektoren, finansieringsinstitutterne og andre sektorer i økonomien. Desuden forstærker de stærke indbyrdes forbindelser mellem det finansielle system og realøkonomien en negativ udvikling.

| (2) | Disse indbyrdes forbindelser er vigtige, fordi de betyder, at risici, der opstår i ejendomssektoren, kan have en systemisk virkning af procyklisk karakter. Sårbarheder i det finansielle system opbygges ofte under opsvingsfasen i cyklussen for fast ejendom. Opfattelsen af lavere risici for og lettere adgang til finansiering kan, sammen med en øget efterspørgsel efter fast ejendom, bidrage til hurtig kredit- og investeringsvækst, hvilket medfører et opad rettet pres på ejendomspriserne. Eftersom de deraf følgende højere værdier af sikkerhedsstillelse bidrager yderligere til at skabe øget udbud og efterspørgsel efter kredit, kan disse selvforstærkende mekanismer potentielt have systemiske konsekvenser til følge. Omvendt kan strammere kreditforhold, øget risikoaversion og et nedadrettet pres på ejendomspriserne under nedgangsfasen i cyklussen for fast ejendom påvirke låntagere og långiveres modstandsdygtighed negativt, hvorved de økonomiske forhold forringes. |
| --- | --- |

(2)

Disse indbyrdes forbindelser er vigtige, fordi de betyder, at risici, der opstår i ejendomssektoren, kan have en systemisk virkning af procyklisk karakter. Sårbarheder i det finansielle system opbygges ofte under opsvingsfasen i cyklussen for fast ejendom. Opfattelsen af lavere risici for og lettere adgang til finansiering kan, sammen med en øget efterspørgsel efter fast ejendom, bidrage til hurtig kredit- og investeringsvækst, hvilket medfører et opad rettet pres på ejendomspriserne. Eftersom de deraf følgende højere værdier af sikkerhedsstillelse bidrager yderligere til at skabe øget udbud og efterspørgsel efter kredit, kan disse selvforstærkende mekanismer potentielt have systemiske konsekvenser til følge. Omvendt kan strammere kreditforhold, øget risikoaversion og et nedadrettet pres på ejendomspriserne under nedgangsfasen i cyklussen for fast ejendom påvirke låntagere og långiveres modstandsdygtighed negativt, hvorved de økonomiske forhold forringes.

| (3) | Sårbarheder i forbindelse med beboelsesejendomme kan være en kilde til systemisk risiko, og de kan påvirke den finansielle stabilitet både direkte og indirekte. Direkte virkninger består af kredittab fra realkreditporteføljer på grund af negative økonomiske eller finansielle forhold og samtidige negative udviklinger på markedet for beboelsesejendomme. Indirekte virkninger kan hænge sammen med tilpasninger i husholdningernes forbrug, hvilket fører til yderligere konsekvenser for realøkonomien og den finansielle stabilitet. |
| --- | --- |

(3)

Sårbarheder i forbindelse med beboelsesejendomme kan være en kilde til systemisk risiko, og de kan påvirke den finansielle stabilitet både direkte og indirekte. Direkte virkninger består af kredittab fra realkreditporteføljer på grund af negative økonomiske eller finansielle forhold og samtidige negative udviklinger på markedet for beboelsesejendomme. Indirekte virkninger kan hænge sammen med tilpasninger i husholdningernes forbrug, hvilket fører til yderligere konsekvenser for realøkonomien og den finansielle stabilitet.

| (4) | Som det fremgår af fjerde betragtning til henstilling ESRB/2013/1 (2), er det endelige mål med den makroprudentielle politik at bidrage til at sikre hele det finansielle systems stabilitet, herunder ved at styrke det finansielle systems modstandsdygtighed og mindske opbygningen af systemiske risici, for herved at sikre, at den finansielle sektor yder et holdbart bidrag til den økonomiske vækst. |
| --- | --- |

(4)

Som det fremgår af fjerde betragtning til henstilling ESRB/2013/1 (2), er det endelige mål med den makroprudentielle politik at bidrage til at sikre hele det finansielle systems stabilitet, herunder ved at styrke det finansielle systems modstandsdygtighed og mindske opbygningen af systemiske risici, for herved at sikre, at den finansielle sektor yder et holdbart bidrag til den økonomiske vækst.

| (5) | Med henblik herpå kan de makroprudentielle myndigheder anvende en eller flere af de kapitalbaserede makroprudentielle foranstaltninger, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU (3) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 (4), og/eller låntagerbaserede makroprudentielle foranstaltninger, der udelukkende er baseret på national lovgivning, afhængigt af risikovurderingen. Selv om kapitalbaserede foranstaltninger primært har til formål at øge det finansielle systems modstandsdygtighed, kan låntagerbaserede foranstaltninger være særligt velegnede til at forhindre yderligere opbygning af systemiske risici. |
| --- | --- |

(5)

Med henblik herpå kan de makroprudentielle myndigheder anvende en eller flere af de kapitalbaserede makroprudentielle foranstaltninger, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU (3) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 (4), og/eller låntagerbaserede makroprudentielle foranstaltninger, der udelukkende er baseret på national lovgivning, afhængigt af risikovurderingen. Selv om kapitalbaserede foranstaltninger primært har til formål at øge det finansielle systems modstandsdygtighed, kan låntagerbaserede foranstaltninger være særligt velegnede til at forhindre yderligere opbygning af systemiske risici.

| (6) | Endvidere henstilles det i henstilling ESRB/2013/1, at medlemsstaterne fastlægger en retlig ramme, der gør det muligt for de makroprudentielle myndigheder at have direkte kontrol- eller henstillingsbeføjelser over de makroprudentielle instrumenter, der er identificeret i henstillingen. |
| --- | --- |

(6)

Endvidere henstilles det i henstilling ESRB/2013/1, at medlemsstaterne fastlægger en retlig ramme, der gør det muligt for de makroprudentielle myndigheder at have direkte kontrol- eller henstillingsbeføjelser over de makroprudentielle instrumenter, der er identificeret i henstillingen.

| (7) | I 2016 gennemførte Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici (ESRB) en vurdering af sårbarhederne vedrørende beboelsesejendomme på EU-plan (5). Denne vurdering gjorde det muligt for ESRB at identificere en række sårbarheder på mellemlang sigt i flere lande som en kilde til systemiske risici for den finansielle stabilitet, hvilket førte til, at der blev udstedt advarsler til otte lande, heriblandt Belgien (6). |
| --- | --- |

(7)

I 2016 gennemførte Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici (ESRB) en vurdering af sårbarhederne vedrørende beboelsesejendomme på EU-plan (5). Denne vurdering gjorde det muligt for ESRB at identificere en række sårbarheder på mellemlang sigt i flere lande som en kilde til systemiske risici for den finansielle stabilitet, hvilket førte til, at der blev udstedt advarsler til otte lande, heriblandt Belgien (6).

| (8) | I 2016 vedrørte de primære sårbarheder, der blev identificeret i markedet for beboelsesejendomme i Belgien, den hurtige vækst i boligpriserne og realkreditlån samt husholdningernes allerede høje og stigende gældsniveau, idet en væsentlig andel af husholdningerne var eventuelt sårbare over for negative økonomiske eller finansielle forhold eller en negativ udvikling på markedet for beboelsesejendomme i Belgien. |
| --- | --- |

(8)

I 2016 vedrørte de primære sårbarheder, der blev identificeret i markedet for beboelsesejendomme i Belgien, den hurtige vækst i boligpriserne og realkreditlån samt husholdningernes allerede høje og stigende gældsniveau, idet en væsentlig andel af husholdningerne var eventuelt sårbare over for negative økonomiske eller finansielle forhold eller en negativ udvikling på markedet for beboelsesejendomme i Belgien.

| (9) | ESRB har for nylig afsluttet en systematisk og fremadskuende vurdering i hele Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde af sårbarheder vedrørende beboelsesejendomme (7). |
| --- | --- |

(9)

ESRB har for nylig afsluttet en systematisk og fremadskuende vurdering i hele Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde af sårbarheder vedrørende beboelsesejendomme (7).

| (10) | Hvad angår Belgien har denne nylige vurdering vist, at den stærke vækst i kreditgivningen til boliger siden 2016 har fortsat med at give næring til husholdningernes gældsniveau. På trods af, at væksten i boligpriserne er faldet, giver den tidligere dynamik anledning til bekymringer om eventuel overvurdering af boligpriserne. Desuden gives en væsentlig andel af realkreditlånene fortsat til husholdninger, der er potentielt sårbare over for negative økonomiske eller finansielle forhold eller en negativ udvikling på markedet for beboelsesejendomme. På denne baggrund har et risikovægtet tillæg på 5 procentpoint, som blev indført i 2013 for eksponeringer mod realkredit hos kreditinstitutter, der anvender den interne ratingmetode, bidraget til at øge disse institutters modstandsdygtighed. |
| --- | --- |

(10)

Hvad angår Belgien har denne nylige vurdering vist, at den stærke vækst i kreditgivningen til boliger siden 2016 har fortsat med at give næring til husholdningernes gældsniveau. På trods af, at væksten i boligpriserne er faldet, giver den tidligere dynamik anledning til bekymringer om eventuel overvurdering af boligpriserne. Desuden gives en væsentlig andel af realkreditlånene fortsat til husholdninger, der er potentielt sårbare over for negative økonomiske eller finansielle forhold eller en negativ udvikling på markedet for beboelsesejendomme. På denne baggrund har et risikovægtet tillæg på 5 procentpoint, som blev indført i 2013 for eksponeringer mod realkredit hos kreditinstitutter, der anvender den interne ratingmetode, bidraget til at øge disse institutters modstandsdygtighed.

| (11) | I 2018 øgede Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique det risikovægtede tillæg på 5 procentpoint ved i henhold til artikel 458 i forordning (EU) nr. 575/2013 at anvende et forholdsmæssigt risikovægtet tillæg, der består af 33 % af det eksponeringsvægtede gennemsnit af de risikovægte, der anvendes på misligholdte eksponeringer i hvert kreditinstituts realkreditporteføljer. |
| --- | --- |

(11)

I 2018 øgede Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique det risikovægtede tillæg på 5 procentpoint ved i henhold til artikel 458 i forordning (EU) nr. 575/2013 at anvende et forholdsmæssigt risikovægtet tillæg, der består af 33 % af det eksponeringsvægtede gennemsnit af de risikovægte, der anvendes på misligholdte eksponeringer i hvert kreditinstituts realkreditporteføljer.

| (12) | Det gældende risikovægtede tillæg har til formål at øge modstandsdygtigheden for de kreditinstitutter, der anvender den interne ratingmetode, og at mindske opbygningen af risici i forbindelse med nye realkreditlån. Der er imidlertid på nuværende tidspunkt ingen låntagerbaserede foranstaltninger (f.eks. grænser for belåningsprocenten, gæld i forhold til indkomst eller gældsservicering i forhold til indkomst) i Belgien, der direkte ville begrænse andel af realkreditlån til husholdninger, der eventuelt er sårbare over for negative økonomiske eller finansielle forhold eller en negativ udvikling på markedet for beboelsesejendomme. |
| --- | --- |

(12)

Det gældende risikovægtede tillæg har til formål at øge modstandsdygtigheden for de kreditinstitutter, der anvender den interne ratingmetode, og at mindske opbygningen af risici i forbindelse med nye realkreditlån. Der er imidlertid på nuværende tidspunkt ingen låntagerbaserede foranstaltninger (f.eks. grænser for belåningsprocenten, gæld i forhold til indkomst eller gældsservicering i forhold til indkomst) i Belgien, der direkte ville begrænse andel af realkreditlån til husholdninger, der eventuelt er sårbare over for negative økonomiske eller finansielle forhold eller en negativ udvikling på markedet for beboelsesejendomme.

| (13) | ESRB har derfor konkluderet, at de makroprudentielle foranstaltninger, der er gældende eller tilgængelige i Belgien, kun er delvist passende og delvist tilstrækkelige til at imødegå sårbarhederne i forbindelse med husholdningernes gældsætning, overvurderingen af boligpriserne og kreditstandarder på mellemlang sigt. Som følge heraf er yderligere politiske tiltag påkrævede for at imødegå disse sårbarheder, som kan være en kilde til systemiske risici. De i denne henstilling foreslåede foranstaltninger er beregnet til at supplere de eksisterende makroprudentielle foranstaltninger i Belgien med det formål at styrke modstandsdygtigheden. De skal ikke anses for erstatninger for de eksisterende kapitalbaserede foranstaltninger, som stadig er vigtige med henblik på at imødegå eksisterende sårbarheder i den udestående låneportefølje. |
| --- | --- |

(13)

ESRB har derfor konkluderet, at de makroprudentielle foranstaltninger, der er gældende eller tilgængelige i Belgien, kun er delvist passende og delvist tilstrækkelige til at imødegå sårbarhederne i forbindelse med husholdningernes gældsætning, overvurderingen af boligpriserne og kreditstandarder på mellemlang sigt. Som følge heraf er yderligere politiske tiltag påkrævede for at imødegå disse sårbarheder, som kan være en kilde til systemiske risici. De i denne henstilling foreslåede foranstaltninger er beregnet til at supplere de eksisterende makroprudentielle foranstaltninger i Belgien med det formål at styrke modstandsdygtigheden. De skal ikke anses for erstatninger for de eksisterende kapitalbaserede foranstaltninger, som stadig er vigtige med henblik på at imødegå eksisterende sårbarheder i den udestående låneportefølje.

| (14) | Formålet med denne henstilling er at henstille, at der aktiveres retligt bindende låntagerbaserede foranstaltninger med henblik på at imødegå den betydelige andel af realkreditlån, der gives til husholdninger, som eventuelt er sårbare over for negative økonomiske eller finansielle forhold eller en negativ udvikling på markedet for beboelsesejendomme i Belgien. |
| --- | --- |

(14)

Formålet med denne henstilling er at henstille, at der aktiveres retligt bindende låntagerbaserede foranstaltninger med henblik på at imødegå den betydelige andel af realkreditlån, der gives til husholdninger, som eventuelt er sårbare over for negative økonomiske eller finansielle forhold eller en negativ udvikling på markedet for beboelsesejendomme i Belgien.

| (15) | Denne henstilling berører ikke de pengepolitiske mandater for centralbankerne i EU. |
| --- | --- |

(15)

Denne henstilling berører ikke de pengepolitiske mandater for centralbankerne i EU.

| (16) | ESRB's henstillinger offentliggøres, efter at Det Almindelige Råd har underrettet Rådet for Den Europæiske Union om sin hensigt herom og har givet Rådet lejlighed til at svare, og efter at adressaterne er blevet underrettet om hensigten om at offentliggøre — |
| --- | --- |

(16)

ESRB's henstillinger offentliggøres, efter at Det Almindelige Råd har underrettet Rådet for Den Europæiske Union om sin hensigt herom og har givet Rådet lejlighed til at svare, og efter at adressaterne er blevet underrettet om hensigten om at offentliggøre —

VEDTAGET DENNE HENSTILLING:

AFSNIT 1

HENSTILLING

Henstilling A — Aktivering af låntagerbaserede foranstaltninger

Det henstilles, at de belgiske nationale myndigheder, der har henstillingsbeføjelser eller har til opgave at anvende låntagerbaserede foranstaltninger, henholdsvis henstiller og aktiverer retligt bindende låntagerbaserede foranstaltninger for at undgå, at:

| a) | en væsentlig eller stigende andel af låntagere, der måske ikke vil være i stand til at afdrage deres gæld eller opretholde deres forbrug under negative økonomiske eller finansielle forhold eller efter en negativ udvikling på markedet for beboelsesejendomme, optager nye realkreditlån, eller |
| --- | --- |

a)

en væsentlig eller stigende andel af låntagere, der måske ikke vil være i stand til at afdrage deres gæld eller opretholde deres forbrug under negative økonomiske eller finansielle forhold eller efter en negativ udvikling på markedet for beboelsesejendomme, optager nye realkreditlån, eller

| b) | en væsentlig eller stigende andel af nye realkreditlån, for hvilke en beboelsesejendom er stillet som sikkerhed, der ville kunne medføre kredittab på disse lån i tilfælde af misligholdelse og et efterfølgende fald i boligpriserne. |
| --- | --- |

b)

en væsentlig eller stigende andel af nye realkreditlån, for hvilke en beboelsesejendom er stillet som sikkerhed, der ville kunne medføre kredittab på disse lån i tilfælde af misligholdelse og et efterfølgende fald i boligpriserne.

AFSNIT 2

GENNEMFØRELSE

1.   Definitioner

I denne henstilling gælder følgende definitioner:

| a) | »låntagerbaserede foranstaltninger«: makroprudentielle foranstaltninger rettet mod låntagere |
| --- | --- |

a)

»låntagerbaserede foranstaltninger«: makroprudentielle foranstaltninger rettet mod låntagere

| b) | »direkte kontrol«: faktisk og effektiv kapacitet til, hvor dette er nødvendigt for at opnå et endeligt mål eller delmål, at pålægge de finansielle institutioner, som hører under den tilsvarende makroprudentielle myndigheds arbejdsområde, makroprudentielle foranstaltninger, samt ændre disse |
| --- | --- |

b)

»direkte kontrol«: faktisk og effektiv kapacitet til, hvor dette er nødvendigt for at opnå et endeligt mål eller delmål, at pålægge de finansielle institutioner, som hører under den tilsvarende makroprudentielle myndigheds arbejdsområde, makroprudentielle foranstaltninger, samt ændre disse

| c) | »henstillingsbeføjelser«: kapaciteten til ved brug af henstillinger at vejlede om anvendelsen af makroprudentielle instrumenter, hvor dette er nødvendigt for at nå et endeligt mål eller delmål |
| --- | --- |

c)

»henstillingsbeføjelser«: kapaciteten til ved brug af henstillinger at vejlede om anvendelsen af makroprudentielle instrumenter, hvor dette er nødvendigt for at nå et endeligt mål eller delmål

| d) | »belåningsprocent«: summen af alle lån eller lånetrancher, som låntager har stillet den faste ejendom som sikkerhed for på tidspunktet for kreditoptagelse, i forhold til værdien af ejendommen på tidspunktet for kreditoptagelse |
| --- | --- |

d)

»belåningsprocent«: summen af alle lån eller lånetrancher, som låntager har stillet den faste ejendom som sikkerhed for på tidspunktet for kreditoptagelse, i forhold til værdien af ejendommen på tidspunktet for kreditoptagelse

| e) | »gæld i forhold til indkomst«: låntagers samlede gæld på tidspunktet for kreditoptagelse i forhold til låntagers samlede årlige disponible indkomst på tidspunktet for kreditoptagelse |
| --- | --- |

e)

»gæld i forhold til indkomst«: låntagers samlede gæld på tidspunktet for kreditoptagelse i forhold til låntagers samlede årlige disponible indkomst på tidspunktet for kreditoptagelse

| f) | »gældsservicering i forhold til indkomst«: den samlede årlige gældsservicering i forhold til låntagers samlede årlige disponible indkomst på tidspunktet for kreditoptagelse |
| --- | --- |

f)

»gældsservicering i forhold til indkomst«: den samlede årlige gældsservicering i forhold til låntagers samlede årlige disponible indkomst på tidspunktet for kreditoptagelse

| g) | »mellemlang sigt«: inden for en treårig horisont |
| --- | --- |

g)

»mellemlang sigt«: inden for en treårig horisont

| h) | »retligt bindende låntagerbaserede foranstaltninger«: låntagerbaserede foranstaltninger, der indføres gennem bindende retsakter |
| --- | --- |

h)

»retligt bindende låntagerbaserede foranstaltninger«: låntagerbaserede foranstaltninger, der indføres gennem bindende retsakter

| i) | »gældsservicering«: de samlede renter og afdrag på en låntagers samlede gæld i løbet af en given periode (som regel et år) |
| --- | --- |

i)

»gældsservicering«: de samlede renter og afdrag på en låntagers samlede gæld i løbet af en given periode (som regel et år)

| j) | »løbetid«: varigheden af aftalen om lån mod pant i fast ejendom til beboelse udtrykt i år på tidspunktet for kreditoptagelse |
| --- | --- |

j)

»løbetid«: varigheden af aftalen om lån mod pant i fast ejendom til beboelse udtrykt i år på tidspunktet for kreditoptagelse

| k) | »makroprudentiel myndighed«: en national makroprudentiel myndighed med de mål, ordninger, beføjelser, ansvarlighedskrav og andre karakteristika, som er fastsat i henstilling ESRB/2011/3 (8) |
| --- | --- |

k)

»makroprudentiel myndighed«: en national makroprudentiel myndighed med de mål, ordninger, beføjelser, ansvarlighedskrav og andre karakteristika, som er fastsat i henstilling ESRB/2011/3 (8)

2.   Kriterier for gennemførelse

| 1. | Følgende kriterier gælder for gennemførelsen af denne henstilling:






  a) | der bør tages behørigt hensyn til proportionalitetsprincippet henset til målet med og indholdet af henstilling A |
| --- | --- | --- |

1.

a)

der bør tages behørigt hensyn til proportionalitetsprincippet henset til målet med og indholdet af henstilling A

| b) | i forbindelse med aktiveringen af låntagerbaserede foranstaltninger i henhold til henstilling A bør der ved kalibreringen og indfasningen af disse tages hensyn til Belgiens position i de økonomiske og finansielle cyklusser samt eventuelle konsekvenser for de dermed forbundne omkostninger og fordele |
| --- | --- |

b)

i forbindelse med aktiveringen af låntagerbaserede foranstaltninger i henhold til henstilling A bør der ved kalibreringen og indfasningen af disse tages hensyn til Belgiens position i de økonomiske og finansielle cyklusser samt eventuelle konsekvenser for de dermed forbundne omkostninger og fordele

| c) | særlige kriterier for overholdelse af henstilling A er fastlagt i bilag I. |
| --- | --- |

c)

særlige kriterier for overholdelse af henstilling A er fastlagt i bilag I.

| 2. | Denne henstillings adressater anmodes om at aflægge rapport til ESRB og Rådet om de foranstaltninger, som de har truffet på baggrund af denne henstilling, eller i givet fald at begrunde undladelsen af at gennemføre foranstaltninger. Rapporterne bør som minimum indeholde:






  a) | oplysninger om indhold og tidsfrister for de trufne foranstaltninger |
| --- | --- | --- |

2.

a)

oplysninger om indhold og tidsfrister for de trufne foranstaltninger

| b) | en vurdering af sårbarhederne i forbindelse med husholdningernes gældsætning, overvurdering af boligpriserne og udlånsstandarderne for nye realkreditlån, herunder fordelingen af nye realkreditlån efter deres gældsservicering i forhold til indkomst og løbetider, hvor de relevante forhold beregnes i overensstemmelse med bilag IV til Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis henstilling ESRB/2016/14 (9), sammen med de trufne foranstaltningers funktion under hensyn til målene i denne henstilling |
| --- | --- |

b)

en vurdering af sårbarhederne i forbindelse med husholdningernes gældsætning, overvurdering af boligpriserne og udlånsstandarderne for nye realkreditlån, herunder fordelingen af nye realkreditlån efter deres gældsservicering i forhold til indkomst og løbetider, hvor de relevante forhold beregnes i overensstemmelse med bilag IV til Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis henstilling ESRB/2016/14 (9), sammen med de trufne foranstaltningers funktion under hensyn til målene i denne henstilling

| c) | en detaljeret begrundelse for undladelsen af at træffe foranstaltninger eller fravigelse fra denne henstilling, herunder forsinkelser. |
| --- | --- |

c)

en detaljeret begrundelse for undladelsen af at træffe foranstaltninger eller fravigelse fra denne henstilling, herunder forsinkelser.

3.   Tidsfrister for opfølgning

Adressaterne anmodes om at aflægge rapport til ESRB og Rådet om de foranstaltninger, som de har truffet på baggrund af denne henstilling, eller i givet fald at begrunde undladelsen af at gennemføre foranstaltninger under iagttagelse af følgende tidsplaner:

Adressaterne for henstilling A anmodes om senest den 31. oktober 2020 og derefter årligt indtil den 31. oktober 2022 at forelægge ESRB og Rådet en rapport om eventuelle foranstaltninger, der er truffet med hensyn til gennemførelsen af låntagerbaserede foranstaltninger med henblik på at imødegå sårbarhederne i forbindelse med husholdningernes gældsætning, overvurdering af boligpriserne og udlånsstandarderne for nye realkreditlån i Belgien. Hvis der er mere end ét organ, der har ansvar for at træffe foranstaltninger for at imødegå de identificerede sårbarheder, bør der forelægges én fælles rapport.

4.   Overvågning og vurdering

| 1. | ESRB's sekretariat:






  a) | bistår adressaterne ved at fremme en koordineret rapportering, udarbejde relevante skemaer og om nødvendigt give en detaljeret beskrivelse af procedurerne og tidsfristerne for opfølgning |
| --- | --- | --- |

1.

a)

bistår adressaterne ved at fremme en koordineret rapportering, udarbejde relevante skemaer og om nødvendigt give en detaljeret beskrivelse af procedurerne og tidsfristerne for opfølgning

| b) | kontrollerer adressaternes opfølgning, bistår dem på anmodning og aflægger tre opfølgende rapporter vedrørende gennemførelsen af henstilling A til Det Almindelige Råd. Den første rapport aflægges senest den 31. december 2020, den anden rapport den 31. december 2021, og den tredje rapport den 31. december 2022. |
| --- | --- |

b)

kontrollerer adressaternes opfølgning, bistår dem på anmodning og aflægger tre opfølgende rapporter vedrørende gennemførelsen af henstilling A til Det Almindelige Råd. Den første rapport aflægges senest den 31. december 2020, den anden rapport den 31. december 2021, og den tredje rapport den 31. december 2022.

| 2. | Det Almindelige Råd vurderer de foranstaltninger og begrundelser, som adressaterne har rapporteret, og træffer, i givet fald, afgørelse med hensyn til, om denne henstilling ikke er blevet fulgt, og om en adressat ikke har givet en tilfredsstillende begrundelse for at have undladt at træffe foranstaltninger. |
| --- | --- |

2.

Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 27. juni 2019.

Francesco MAZZAFERRO

Leder af ESRB's sekretariat,

på vegne af ESRB's Almindelige Råd

---

(1)  EUT L 331 af 15.12.2010, s. 1.

1

(2)  Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis henstilling ESRB/2013/1 af 4. april 2013 om delmål og instrumenter for den makroprudentielle politik (EUT C 170 af 15.6.2013, s. 1).

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU af 26. juni 2013 om adgang til at udøve virksomhed som kreditinstitut og om tilsyn med kreditinstitutter og investeringsselskaber, om ændring af direktiv 2002/87/EF og om ophævelse af direktiv 2006/48/EF og 2006/49/EF (EUT L 176 af 27.6.2013, s. 338).

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 af 26. juni 2013 om tilsynsmæssige krav til kreditinstitutter og investeringsselskaber og om ændring af forordning (EU) nr. 648/2012 (EUT L 176 af 27.6.2013, s. 1).

4

(5)  Jf. »Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector«, ESRB, november 2016, tilgængelig på ESRB’s websted www.esrb.europa.eu.

5

(6)  Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis advarsel ESRB/2016/06 af 22. september 2016 om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Belgien (EUT C 31 af 31.1.2017, s. 45).

6

(7)  Jf. »Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries«, ESRB, 2019, som findes på ESRB’s websted www.esrb.europa.eu.

7

(8)  Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis henstilling ESRB/2011/3 af 22. december 2011 om de nationale myndigheders makroprudentielle mandat (EUT C 41 af 14.2.2012, s. 1).

8

(9)  Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis henstilling ESRB/2016/14 af 31. oktober 2016 om lukning af datahuller vedrørende fast ejendom (EUT C 31 af 31.1.2017, s. 1).

9

---

BILAG I

PRÆCISERING AF DE OVERHOLDELSESKRITERIER, DER FINDER ANVENDELSE PÅ HENSTILLINGEN

Henstilling A — Aktivering af låntagerbaserede foranstaltninger

Følgende overholdelseskriterier gælder for henstilling A:

| 1. | Med henblik på at forhindre:






  a) | en væsentlig eller stigende andel af låntagere, der måske ikke vil være i stand til at afdrage deres gæld eller opretholde deres forbrug under negative økonomiske eller finansielle forhold eller efter en negativ udvikling på markedet for beboelsesejendomme, optager nye realkreditlån, eller |
| --- | --- | --- |

1.

a)

en væsentlig eller stigende andel af låntagere, der måske ikke vil være i stand til at afdrage deres gæld eller opretholde deres forbrug under negative økonomiske eller finansielle forhold eller efter en negativ udvikling på markedet for beboelsesejendomme, optager nye realkreditlån, eller

| b) | en væsentlig eller stigende andel af nye realkreditlån, for hvilke en beboelsesejendom er stillet som sikkerhed, der ville kunne medføre kredittab i tilfælde af misligholdelse og et efterfølgende fald i boligpriserne |
| --- | --- |

b)

en væsentlig eller stigende andel af nye realkreditlån, for hvilke en beboelsesejendom er stillet som sikkerhed, der ville kunne medføre kredittab i tilfælde af misligholdelse og et efterfølgende fald i boligpriserne

bør de belgiske nationale myndigheder anvende en eller flere låntagerbaserede foranstaltninger i kombination (f.eks. grænser for belåningsprocenten kombineret med grænser for gæld i forhold til indkomst eller for gældsservicering i forhold til indkomst og løbetidsgrænser) med henblik på at sikre foranstaltningernes effektivitet og minimere risikoen for omgåelse og utilsigtede konsekvenser, som ville kunne reducere deres effektivitet og eventuel skabe risici på andre områder.

| 2. | Forud for aktiveringen af de låntagerbaserede foranstaltninger bør der foretages en vurdering af Belgiens stilling i de økonomiske og finansielle cyklusser med henblik på at fastsætte en passende kalibrering og indfasning af sådanne foranstaltninger. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Efter aktiveringen af de låntagerbaserede foranstaltninger kan en yderligere stramning heraf eller aktiveringen af yderligere makroprudentielle foranstaltninger være nødvendig for at imødegå de sårbarheder, der er identificeret i Belgien. Dette afhænger af valget af de aktiverede låntagerbaserede foranstaltninger, den første kalibrering af de aktiverede foranstaltninger og resultaterne af vurderingen af sårbarheder. |
| --- | --- |

3.

---

| 30.10.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 366/7 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 366/7

---

DET EUROPÆISKE UDVALG FOR SYSTEMISKE RISICIS HENSTILLING

af 27. juni 2019

om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Danmark

(ESRB/2019/5)

(2019/C 366/02)

DET ALMINDELIGE RÅD FOR DET EUROPÆISKE UDVALG FOR SYSTEMISKE RISICI HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1092/2010 af 24. november 2010 om makrotilsyn på EU-plan med det finansielle system og om oprettelse af et europæisk udvalg for systemiske risici  (1)
  , særlig artikel 3, 16, 17 og 18, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ejendomssektoren spiller en vigtig rolle i økonomien, og sektorens udvikling kan påvirke det finansielle system i væsentlig grad. Tidligere finansielle kriser har vist, at en uholdbar udvikling på ejendomsmarkederne kan have alvorlige konsekvenser for det finansielle systems stabilitet og stabiliteten i økonomien som helhed, hvilket også kan føre til negative grænseoverskridende afsmittende virkninger. En negativ udvikling på markedet for fast ejendom i nogle medlemsstater har tidligere medført store kredittab og/eller haft en negativ indvirkning på realøkonomien. Sådanne virkninger afspejler det nære samspil mellem ejendomssektoren, finansieringsinstitutterne og andre sektorer i økonomien. Desuden forstærker de stærke indbyrdes forbindelser mellem det finansielle system og realøkonomien en negativ udvikling. |
| --- | --- |

(1)

Ejendomssektoren spiller en vigtig rolle i økonomien, og sektorens udvikling kan påvirke det finansielle system i væsentlig grad. Tidligere finansielle kriser har vist, at en uholdbar udvikling på ejendomsmarkederne kan have alvorlige konsekvenser for det finansielle systems stabilitet og stabiliteten i økonomien som helhed, hvilket også kan føre til negative grænseoverskridende afsmittende virkninger. En negativ udvikling på markedet for fast ejendom i nogle medlemsstater har tidligere medført store kredittab og/eller haft en negativ indvirkning på realøkonomien. Sådanne virkninger afspejler det nære samspil mellem ejendomssektoren, finansieringsinstitutterne og andre sektorer i økonomien. Desuden forstærker de stærke indbyrdes forbindelser mellem det finansielle system og realøkonomien en negativ udvikling.

| (2) | Disse indbyrdes forbindelser er vigtige, fordi de betyder, at risici, der opstår i ejendomssektoren, kan have en systemisk virkning af procyklisk karakter. Sårbarheder i det finansielle system opbygges ofte under opsvingsfasen i cyklussen for fast ejendom. Opfattelsen af lavere risici for og lettere adgang til finansiering kan, sammen med en øget efterspørgsel efter fast ejendom, bidrage til hurtig kredit- og investeringsvækst, hvilket medfører et opadrettet pres på ejendomspriserne. Eftersom de deraf følgende højere værdier af sikkerhedsstillelse bidrager yderligere til at skabe øget udbud og efterspørgsel efter kredit, kan disse selvforstærkende mekanismer resultere i eventuelle systemiske konsekvenser. Omvendt kan strammere kreditforhold, øget risikoaversion og et nedadrettet pres på ejendomspriserne under nedgangsfasen i cyklussen for fast ejendom påvirke låntagere og långiveres modstandsdygtighed negativt, hvorved de økonomiske forhold forringes. |
| --- | --- |

(2)

Disse indbyrdes forbindelser er vigtige, fordi de betyder, at risici, der opstår i ejendomssektoren, kan have en systemisk virkning af procyklisk karakter. Sårbarheder i det finansielle system opbygges ofte under opsvingsfasen i cyklussen for fast ejendom. Opfattelsen af lavere risici for og lettere adgang til finansiering kan, sammen med en øget efterspørgsel efter fast ejendom, bidrage til hurtig kredit- og investeringsvækst, hvilket medfører et opadrettet pres på ejendomspriserne. Eftersom de deraf følgende højere værdier af sikkerhedsstillelse bidrager yderligere til at skabe øget udbud og efterspørgsel efter kredit, kan disse selvforstærkende mekanismer resultere i eventuelle systemiske konsekvenser. Omvendt kan strammere kreditforhold, øget risikoaversion og et nedadrettet pres på ejendomspriserne under nedgangsfasen i cyklussen for fast ejendom påvirke låntagere og långiveres modstandsdygtighed negativt, hvorved de økonomiske forhold forringes.

| (3) | Sårbarheder i forbindelse med beboelsesejendomme kan være en kilde til systemisk risiko, og de kan påvirke den finansielle stabilitet både direkte og indirekte. Direkte virkninger er kredittab på realkreditporteføljer på grund af negative økonomiske eller finansielle forhold og samtidige negative udviklinger på markedet for beboelsesejendomme. Indirekte virkninger kan hænge sammen med tilpasninger i husholdningernes forbrug, hvilket fører til yderligere konsekvenser for realøkonomien og den finansielle stabilitet. |
| --- | --- |

(3)

Sårbarheder i forbindelse med beboelsesejendomme kan være en kilde til systemisk risiko, og de kan påvirke den finansielle stabilitet både direkte og indirekte. Direkte virkninger er kredittab på realkreditporteføljer på grund af negative økonomiske eller finansielle forhold og samtidige negative udviklinger på markedet for beboelsesejendomme. Indirekte virkninger kan hænge sammen med tilpasninger i husholdningernes forbrug, hvilket fører til yderligere konsekvenser for realøkonomien og den finansielle stabilitet.

| (4) | Som det fremgår af fjerde betragtning til henstilling ESRB/2013/1 (2), er det endelige mål med den makroprudentielle politik at bidrage til at sikre hele det finansielle systems stabilitet, herunder ved at styrke det finansielle systems modstandsdygtighed og mindske opbygningen af systemiske risici, for herved at sikre, at den finansielle sektor yder et holdbart bidrag til den økonomiske vækst. |
| --- | --- |

(4)

Som det fremgår af fjerde betragtning til henstilling ESRB/2013/1 (2), er det endelige mål med den makroprudentielle politik at bidrage til at sikre hele det finansielle systems stabilitet, herunder ved at styrke det finansielle systems modstandsdygtighed og mindske opbygningen af systemiske risici, for herved at sikre, at den finansielle sektor yder et holdbart bidrag til den økonomiske vækst.

| (5) | Med henblik herpå kan de makroprudentielle myndigheder anvende en eller flere af de makroprudentielle foranstaltninger, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU (3) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 (4), og/eller låntagerbaserede makroprudentielle foranstaltninger, der udelukkende er baseret på national lovgivning, afhængigt af risikovurderingen. Selv om kapitalbaserede foranstaltninger primært har til formål at øge det finansielle systems modstandsdygtighed, kan låntagerbaserede foranstaltninger være særligt velegnede til at forhindre yderligere opbygning af systemiske risici. |
| --- | --- |

(5)

Med henblik herpå kan de makroprudentielle myndigheder anvende en eller flere af de makroprudentielle foranstaltninger, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU (3) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 (4), og/eller låntagerbaserede makroprudentielle foranstaltninger, der udelukkende er baseret på national lovgivning, afhængigt af risikovurderingen. Selv om kapitalbaserede foranstaltninger primært har til formål at øge det finansielle systems modstandsdygtighed, kan låntagerbaserede foranstaltninger være særligt velegnede til at forhindre yderligere opbygning af systemiske risici.

| (6) | Endvidere anbefales det i henstilling ESRB/2013/1, at medlemsstaterne fastlægger en retlig ramme, der gør det muligt for de makroprudentielle myndigheder at have direkte kontrol- eller henstillingsbeføjelser over de makroprudentielle instrumenter, der er identificeret i henstillingen. |
| --- | --- |

(6)

Endvidere anbefales det i henstilling ESRB/2013/1, at medlemsstaterne fastlægger en retlig ramme, der gør det muligt for de makroprudentielle myndigheder at have direkte kontrol- eller henstillingsbeføjelser over de makroprudentielle instrumenter, der er identificeret i henstillingen.

| (7) | I 2016 gennemførte Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici (ESRB) en vurdering af sårbarhederne vedrørende beboelsesejendomme på EU-plan (5). Denne vurdering gjorde det muligt for ESRB at identificere en række sårbarheder på mellemlang sigt i flere lande som kilder til systemiske risici for den finansielle stabilitet, hvilket førte til udsendelsen af advarsler til otte lande, heraf Danmark (6). |
| --- | --- |

(7)

I 2016 gennemførte Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici (ESRB) en vurdering af sårbarhederne vedrørende beboelsesejendomme på EU-plan (5). Denne vurdering gjorde det muligt for ESRB at identificere en række sårbarheder på mellemlang sigt i flere lande som kilder til systemiske risici for den finansielle stabilitet, hvilket førte til udsendelsen af advarsler til otte lande, heraf Danmark (6).

| (8) | I 2016 var den største sårbarhed på markedet for beboelsesejendomme i Danmark relateret til husholdningernes høje gældsniveau. En betydelig andel af låntagerne havde en variabelt forrentet gæld eller gæld, der oversteg værdien af deres bolig, hvilket gør dem sårbare over for negative økonomiske eller finansielle forhold eller en negativ udvikling på markedet for beboelsesejendomme. Selv om der ikke var nogen overordnede tegn på overvurdering af priserne, var boligpriserne steget kraftigt, især i de større byer, og lå tæt på niveauet før krisen. |
| --- | --- |

(8)

I 2016 var den største sårbarhed på markedet for beboelsesejendomme i Danmark relateret til husholdningernes høje gældsniveau. En betydelig andel af låntagerne havde en variabelt forrentet gæld eller gæld, der oversteg værdien af deres bolig, hvilket gør dem sårbare over for negative økonomiske eller finansielle forhold eller en negativ udvikling på markedet for beboelsesejendomme. Selv om der ikke var nogen overordnede tegn på overvurdering af priserne, var boligpriserne steget kraftigt, især i de større byer, og lå tæt på niveauet før krisen.

| (9) | ESRB har for nylig afsluttet en systematisk og fremadskuende vurdering i hele Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS) af sårbarheder vedrørende beboelsesejendomme (7). |
| --- | --- |

(9)

ESRB har for nylig afsluttet en systematisk og fremadskuende vurdering i hele Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS) af sårbarheder vedrørende beboelsesejendomme (7).

| (10) | For så vidt angår Danmark har denne nylige vurdering vist, at husholdningernes gældsniveau siden 2016, selv om det er faldet, ikke desto mindre ligger på et af de højeste niveauer i EØS. Desuden er andelen af eksisterende realkreditlån med afdragsfrihed betydelig, hvilket gør husholdningerne strukturelt mere sårbare over for negative økonomiske eller finansielle forhold eller en negativ udvikling på markedet for beboelsesejendomme. Derudover har den tidligere dynamik, selv om væksten i boligpriserne er aftaget, og lejlighedspriserne i København har nået et fast højt niveau i de seneste år, ført til lommer, hvor priserne i de store byer er blevet overvurderet, særligt i København. På denne baggrund har et retligt bindende krav om minimumsudbetaling, som i 2015 var fastsat til 5 %, givet noget (om end begrænset) yderligere sikkerhed i tilfælde af et fald i boligpriserne. |
| --- | --- |

(10)

For så vidt angår Danmark har denne nylige vurdering vist, at husholdningernes gældsniveau siden 2016, selv om det er faldet, ikke desto mindre ligger på et af de højeste niveauer i EØS. Desuden er andelen af eksisterende realkreditlån med afdragsfrihed betydelig, hvilket gør husholdningerne strukturelt mere sårbare over for negative økonomiske eller finansielle forhold eller en negativ udvikling på markedet for beboelsesejendomme. Derudover har den tidligere dynamik, selv om væksten i boligpriserne er aftaget, og lejlighedspriserne i København har nået et fast højt niveau i de seneste år, ført til lommer, hvor priserne i de store byer er blevet overvurderet, særligt i København. På denne baggrund har et retligt bindende krav om minimumsudbetaling, som i 2015 var fastsat til 5 %, givet noget (om end begrænset) yderligere sikkerhed i tilfælde af et fald i boligpriserne.

| (11) | I 2018 blev der i forbrugerbeskyttelseslovgivningen indført begrænsninger for realkreditprodukter til låntagere med en gæld i forhold til indkomst (før skat) over 4 og en belåningsgrad over 60 %. Det kræves i henhold til disse restriktioner, at: a) renten er fast i mindst 5 år, og b) afdragsfrihed kun finder anvendelse, hvis renten på et lån er fast i mindst 30 år. Derudover blev tilsynsdiamanten for realkreditinstitutter annonceret i 2014. Den omfatter en række benchmark og grænseværdier, der er fastsat for særlige risikoområder i forbindelse med bankaktiviteter, og har til formål at øge kreditkvaliteten af realkreditlån i 2018 og 2020 og derved påvirke nye lån. I 2018 blev den kontracykliske buffersats desuden øget to gange: Fra 0 % til 0,5 % fra den 1. marts 2019, og fra 0,5 % til 1 % fra september 2019. Derudover har det danske Systemiske Risikoråd anbefalet en yderligere øgning fra 1 % til 1,5 % fra juni 2020 og vejledt fremadrettet om, at den bør forhøjes til dens potentielle maksimum på 2,5 %, med mindre der sker en væsentlig ændring i opbygningen af risici i det danske finansielle system. Endelig har Finanstilsynet udstedt en vejledning, hvori der stilles krav om, at kreditinstitutter udviser forsigtighed i deres kreditvurdering af husholdninger, når de låner til beboelsesejendomme i geografiske områder, hvor priserne på beboelsesejendomme er steget. |
| --- | --- |

(11)

I 2018 blev der i forbrugerbeskyttelseslovgivningen indført begrænsninger for realkreditprodukter til låntagere med en gæld i forhold til indkomst (før skat) over 4 og en belåningsgrad over 60 %. Det kræves i henhold til disse restriktioner, at: a) renten er fast i mindst 5 år, og b) afdragsfrihed kun finder anvendelse, hvis renten på et lån er fast i mindst 30 år. Derudover blev tilsynsdiamanten for realkreditinstitutter annonceret i 2014. Den omfatter en række benchmark og grænseværdier, der er fastsat for særlige risikoområder i forbindelse med bankaktiviteter, og har til formål at øge kreditkvaliteten af realkreditlån i 2018 og 2020 og derved påvirke nye lån. I 2018 blev den kontracykliske buffersats desuden øget to gange: Fra 0 % til 0,5 % fra den 1. marts 2019, og fra 0,5 % til 1 % fra september 2019. Derudover har det danske Systemiske Risikoråd anbefalet en yderligere øgning fra 1 % til 1,5 % fra juni 2020 og vejledt fremadrettet om, at den bør forhøjes til dens potentielle maksimum på 2,5 %, med mindre der sker en væsentlig ændring i opbygningen af risici i det danske finansielle system. Endelig har Finanstilsynet udstedt en vejledning, hvori der stilles krav om, at kreditinstitutter udviser forsigtighed i deres kreditvurdering af husholdninger, når de låner til beboelsesejendomme i geografiske områder, hvor priserne på beboelsesejendomme er steget.

| (12) | Til trods for antallet af makroprudentielle foranstaltninger og i betragtning af husholdningernes høje gældsætning og den betydelige andel af låntagere, der er sårbare over for negative økonomiske forhold eller en negativ udvikling på markedet for beboelsesejendomme, er de nuværende kapitalbaserede foranstaltninger ikke nødvendigvis tilstrækkelige til at imødegå de akkumulerede sårbarheder. Desuden kan det på mellemlang sigt være nødvendigt at stramme de eksisterende eller aktivere yderligere låntagerbaserede foranstaltninger, hvis sårbarheder i forbindelse med husholdningernes gældsætning, overvurdering af boligpriserne og udlånsstandarderne øges. |
| --- | --- |

(12)

Til trods for antallet af makroprudentielle foranstaltninger og i betragtning af husholdningernes høje gældsætning og den betydelige andel af låntagere, der er sårbare over for negative økonomiske forhold eller en negativ udvikling på markedet for beboelsesejendomme, er de nuværende kapitalbaserede foranstaltninger ikke nødvendigvis tilstrækkelige til at imødegå de akkumulerede sårbarheder. Desuden kan det på mellemlang sigt være nødvendigt at stramme de eksisterende eller aktivere yderligere låntagerbaserede foranstaltninger, hvis sårbarheder i forbindelse med husholdningernes gældsætning, overvurdering af boligpriserne og udlånsstandarderne øges.

| (13) | Selv om de cykliske faktorer spiller en vigtig rolle ved at give næring til de sårbarheder, der er identificeret i Danmark, er der også strukturelle faktorer, der har drevet disse sårbarheder, hvilket har medført en højere grad af systemisk risiko. Disse faktorer omfatter: i) komplekse regler på lejemarkedet med lofter over huslejer i en betydelig del af lejlighedskomplekserne i de større byer, som skaber et manglende boligudbud og lægger et opadrettet pres på huspriserne og gælden for de husholdninger, der køber deres egen bolig, og ii) skattefradrag for realkreditlån, som kan virke som incitament for husholdninger til at overlåne. Siden 2001 har ejendomsbeskatningsordningen desuden været koblet fra markedspriserne, hvilket har medført et fald i den effektive skattesats, særligt i de store byer. I 2017 vedtog Folketinget et lovforslag om en ny ejendomsbeskatningsordning, der genetablerer forbindelsen mellem de skatter, der skal betales, og de nuværende priser på markedet for beboelsesejendomme, som træder i kraft i 2021. |
| --- | --- |

(13)

Selv om de cykliske faktorer spiller en vigtig rolle ved at give næring til de sårbarheder, der er identificeret i Danmark, er der også strukturelle faktorer, der har drevet disse sårbarheder, hvilket har medført en højere grad af systemisk risiko. Disse faktorer omfatter: i) komplekse regler på lejemarkedet med lofter over huslejer i en betydelig del af lejlighedskomplekserne i de større byer, som skaber et manglende boligudbud og lægger et opadrettet pres på huspriserne og gælden for de husholdninger, der køber deres egen bolig, og ii) skattefradrag for realkreditlån, som kan virke som incitament for husholdninger til at overlåne. Siden 2001 har ejendomsbeskatningsordningen desuden været koblet fra markedspriserne, hvilket har medført et fald i den effektive skattesats, særligt i de store byer. I 2017 vedtog Folketinget et lovforslag om en ny ejendomsbeskatningsordning, der genetablerer forbindelsen mellem de skatter, der skal betales, og de nuværende priser på markedet for beboelsesejendomme, som træder i kraft i 2021.

| (14) | ESRB har derfor konkluderet, at selv om de makroprudentielle foranstaltninger, der er gældende eller tilgængelige i Danmark, er passende, er de delvist tilstrækkelige til at imødegå sårbarhederne i forbindelse med husholdningernes gældsætning på mellemlang sigt. Som følge heraf er yderligere politiske tiltag påkrævede for at imødegå disse sårbarheder, som kan være en kilde til systemiske risici. De foranstaltninger, der foreslås i denne henstilling, har til formål at supplere de eksisterende makroprudentielle foranstaltninger i Danmark. I betragtning af, at sårbarhederne i en vis udstrækning er drevet af strukturelle faktorer, der strækker sig ud over de makroprudentielle politikker, er der behov for andre tiltag til at supplere og støtte de nuværende makroprudentielle foranstaltninger med det formål at imødegå de faktorer, der bidrager til opbygningen af systemiske risici på markedet for beboelsesejendomme i Danmark mere effektivt, uden at der skabes uforholdsmæssige omkostninger for den danske realøkonomi og det finansielle system. |
| --- | --- |

(14)

ESRB har derfor konkluderet, at selv om de makroprudentielle foranstaltninger, der er gældende eller tilgængelige i Danmark, er passende, er de delvist tilstrækkelige til at imødegå sårbarhederne i forbindelse med husholdningernes gældsætning på mellemlang sigt. Som følge heraf er yderligere politiske tiltag påkrævede for at imødegå disse sårbarheder, som kan være en kilde til systemiske risici. De foranstaltninger, der foreslås i denne henstilling, har til formål at supplere de eksisterende makroprudentielle foranstaltninger i Danmark. I betragtning af, at sårbarhederne i en vis udstrækning er drevet af strukturelle faktorer, der strækker sig ud over de makroprudentielle politikker, er der behov for andre tiltag til at supplere og støtte de nuværende makroprudentielle foranstaltninger med det formål at imødegå de faktorer, der bidrager til opbygningen af systemiske risici på markedet for beboelsesejendomme i Danmark mere effektivt, uden at der skabes uforholdsmæssige omkostninger for den danske realøkonomi og det finansielle system.

| (15) | Formålet med denne henstilling er at anbefale: a) aktivering af yderligere eller stramning af eksisterende kapitalbaserede foranstaltninger for at sikre banksektorens modstandsdygtighed i forhold til de sårbarheder på mellemlang sigt, der er identificeret i Danmark, b) overvågning af sårbarhederne og aktivering af yderligere eller stramning af eksisterende låntagerbaserede foranstaltninger, hvis væksten i boligpriser og kredit accelererer på mellemlang sigt. Denne henstilling tilsigter også at understrege behovet for bredere politiske tiltag med det formål at begrænse de faktorer, der muliggør eller fremmer husholdningernes stigende gældsætning. |
| --- | --- |

(15)

Formålet med denne henstilling er at anbefale: a) aktivering af yderligere eller stramning af eksisterende kapitalbaserede foranstaltninger for at sikre banksektorens modstandsdygtighed i forhold til de sårbarheder på mellemlang sigt, der er identificeret i Danmark, b) overvågning af sårbarhederne og aktivering af yderligere eller stramning af eksisterende låntagerbaserede foranstaltninger, hvis væksten i boligpriser og kredit accelererer på mellemlang sigt. Denne henstilling tilsigter også at understrege behovet for bredere politiske tiltag med det formål at begrænse de faktorer, der muliggør eller fremmer husholdningernes stigende gældsætning.

| (16) | Denne henstilling berører ikke de pengepolitiske mandater for centralbankerne i EU. |
| --- | --- |

(16)

Denne henstilling berører ikke de pengepolitiske mandater for centralbankerne i EU.

| (17) | ESRB's henstillinger offentliggøres, efter at Det Almindelige Råd har underrettet Rådet for Den Europæiske Union om sin hensigt herom og har givet Rådet lejlighed til at svare, og efter at adressaterne er blevet underrettet om hensigten om at offentliggøre — |
| --- | --- |

(17)

ESRB's henstillinger offentliggøres, efter at Det Almindelige Råd har underrettet Rådet for Den Europæiske Union om sin hensigt herom og har givet Rådet lejlighed til at svare, og efter at adressaterne er blevet underrettet om hensigten om at offentliggøre —

VEDTAGET DENNE HENSTILLING:

AFSNIT 1

HENSTILLINGER

Henstilling A — Aktivering eller stramning af kapitalbaserede foranstaltninger

Det anbefales, at den makroprudentielle myndighed, den udpegede myndighed eller den kompetente myndighed i Danmark, alt efter hvad der er relevant, ved at aktivere yderligere eller stramme eksisterende kapitalbaserede foranstaltninger, sikrer modstandsdygtigheden hos kreditinstitutter, der er godkendt i Danmark, over for den eventuelle indtræden af systemiske risici i forbindelse med beboelsesejendomme, som kan føre til direkte og indirekte kredittab, der hidrører fra realkreditlån eller opstår som en følge af faldende forbrug for husholdninger med boliglån.

Henstilling B — overvågning af sårbarheder og aktivering eller stramning af låntagerbaserede foranstaltninger

| 1. | Det anbefales, at de danske nationale myndigheder, der har til opgave at overvåge systemiske risici, nøje overvåger de sårbarheder, der er forbundet med husholdningers gældsætning, overvurderingen af boligpriserne og udlånsstandarderne for nye realkreditlån på mellemlang sigt, herunder bl.a. ved at:






  a) | vurdere — ved hjælp af data på lånniveau om nye realkreditlån — evnen for de låntagere, der optager nye realkreditlån, til at modstå negative økonomiske eller finansielle forhold eller en negativ udvikling på markedet for beboelsesejendomme og |
| --- | --- | --- |

1.

a)

vurdere — ved hjælp af data på lånniveau om nye realkreditlån — evnen for de låntagere, der optager nye realkreditlån, til at modstå negative økonomiske eller finansielle forhold eller en negativ udvikling på markedet for beboelsesejendomme og

| b) | vurdere boligprisernes bæredygtighed og muligheden for, at de falder i tilfælde af negative økonomiske eller finansielle forhold. |
| --- | --- |

b)

vurdere boligprisernes bæredygtighed og muligheden for, at de falder i tilfælde af negative økonomiske eller finansielle forhold.

| 2. | For at undgå en uforholdsmæssigt stor akkumulering af kreditrisici anbefales det, at den danske myndighed, der har til opgave at aktivere de låntagerbaserede foranstaltninger, aktiverer yderligere eller strammer de eksisterende låntagerbaserede foranstaltninger, hvis resultaterne af den overvågning, der foretages i henhold til delhenstilling B, stk. 1, litra a), viser, at en betydelig eller stigende andel af låntagere, der optager nye realkreditlån, måske ikke vil være i stand til at afdrage deres gæld eller opretholde deres forbrug under negative økonomiske eller finansielle forhold eller en negativ udvikling på markedet for beboelsesejendomme. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Det anbefales, at Danmark forhøjer det retligt bindende krav om minimumsudbetaling, hvis resultaterne af den overvågning, der udføres i henhold til stk. 1, litra b), viser, at overvurderingen af boligpriserne er øget, med henblik på at sikre, at sikkerheden for nye realkreditlån er tilstrækkelig til at dække kredittab, der svarer til det potentielle fald i boligpriserne under negative økonomiske eller finansielle forhold og det anslåede fald i boligpriserne i tilfælde af et negativt scenarie. |
| --- | --- |

3.

Henstilling C — Strukturelle ændringer i forbindelse med realkreditlån og beboelsesejendomssektoren

Det anbefales, at Danmark reviderer sine politikker med henblik på at begrænse de strukturelle faktorer, der har drevet de sårbarheder, der i Danmark er identificeret som en kilde til systemiske risici, idet de tilskynder husholdningerne til påtage sig uforholdsmæssigt stor realkreditgæld eller skaber uforholdsmæssigt stor vækst i boligpriserne og realkreditgælden.

AFSNIT 2

GENNEMFØRELSE

1.   Definitioner

I denne henstilling gælder følgende definitioner:

| a) | »låntagerbaserede foranstaltninger«: makroprudentielle foranstaltninger rettet mod låntagere |
| --- | --- |

a)

»låntagerbaserede foranstaltninger«: makroprudentielle foranstaltninger rettet mod låntagere

| b) | »direkte kontrol«: faktisk og effektiv kapacitet til, hvor dette er nødvendigt for at opnå et endeligt mål eller delmål, at pålægge de finansielle institutioner, som hører under den tilsvarende makroprudentielle myndigheds arbejdsområde, makroprudentielle foranstaltninger, samt ændre disse |
| --- | --- |

b)

»direkte kontrol«: faktisk og effektiv kapacitet til, hvor dette er nødvendigt for at opnå et endeligt mål eller delmål, at pålægge de finansielle institutioner, som hører under den tilsvarende makroprudentielle myndigheds arbejdsområde, makroprudentielle foranstaltninger, samt ændre disse

| c) | »henstillingsbeføjelser«: kapaciteten til ved brug af henstillinger at vejlede om anvendelsen af makroprudentielle instrumenter, hvor dette er nødvendigt for at nå et endeligt mål eller delmål |
| --- | --- |

c)

»henstillingsbeføjelser«: kapaciteten til ved brug af henstillinger at vejlede om anvendelsen af makroprudentielle instrumenter, hvor dette er nødvendigt for at nå et endeligt mål eller delmål

| d) | »gæld i forhold til indkomst«: låntagers samlede gæld på tidspunktet for kreditoptagelse i forhold til låntagers samlede årlige disponible indkomst på tidspunktet for kreditoptagelse |
| --- | --- |

d)

»gæld i forhold til indkomst«: låntagers samlede gæld på tidspunktet for kreditoptagelse i forhold til låntagers samlede årlige disponible indkomst på tidspunktet for kreditoptagelse

| e) | »belåningsprocent«: summen af alle lån eller lånetrancher, som låntager har stillet den pågældende faste ejendom som sikkerhed for på tidspunktet for kreditoptagelse, i forhold til værdien af ejendommen på tidspunktet for kreditoptagelse |
| --- | --- |

e)

»belåningsprocent«: summen af alle lån eller lånetrancher, som låntager har stillet den pågældende faste ejendom som sikkerhed for på tidspunktet for kreditoptagelse, i forhold til værdien af ejendommen på tidspunktet for kreditoptagelse

| f) | »mellemlang sigt«: inden for en treårig horisont |
| --- | --- |

f)

»mellemlang sigt«: inden for en treårig horisont

| g) | »makroprudentiel myndighed«: en national makroprudentiel myndighed med de mål, ordninger, beføjelser, ansvarlighedskrav og andre karakteristika, som er fastsat i henstilling ESRB/2011/3 (8) |
| --- | --- |

g)

»makroprudentiel myndighed«: en national makroprudentiel myndighed med de mål, ordninger, beføjelser, ansvarlighedskrav og andre karakteristika, som er fastsat i henstilling ESRB/2011/3 (8)

| h) | »gældsservicering«: de samlede renter og afdrag på en låntagers samlede gæld i løbet af en given periode (som regel et år) |
| --- | --- |

h)

»gældsservicering«: de samlede renter og afdrag på en låntagers samlede gæld i løbet af en given periode (som regel et år)

| i) | »gældsservicering i forhold til indkomst«: den samlede årlige gældsservicering i forhold til låntagers samlede årlige disponible indkomst på tidspunktet for kreditoptagelse |
| --- | --- |

i)

»gældsservicering i forhold til indkomst«: den samlede årlige gældsservicering i forhold til låntagers samlede årlige disponible indkomst på tidspunktet for kreditoptagelse

| j) | »løbetid«: varigheden af aftalen om lån mod pant i fast ejendom til beboelse udtrykt i år på tidspunktet for kreditoptagelse. |
| --- | --- |

j)

»løbetid«: varigheden af aftalen om lån mod pant i fast ejendom til beboelse udtrykt i år på tidspunktet for kreditoptagelse.

2.   Kriterier for gennemførelse

1.   Følgende kriterier gælder for gennemførelsen af denne henstilling:

| a) | der bør tages behørigt hensyn til proportionalitetsprincippet under hensyntagen til formålet med og indholdet af henstilling A, henstilling B og henstilling C |
| --- | --- |

a)

der bør tages behørigt hensyn til proportionalitetsprincippet under hensyntagen til formålet med og indholdet af henstilling A, henstilling B og henstilling C

| b) | i forbindelse med aktiveringen af yderligere eller stramningen af eksisterende kapitalbaserede foranstaltninger i henhold til henstilling A bør der ved kalibreringen og indfasningen af disse tages hensyn til Danmarks position i de økonomiske og finansielle cyklusser samt eventuelle konsekvenser hvad angår de dermed forbundne omkostninger og fordele |
| --- | --- |

b)

i forbindelse med aktiveringen af yderligere eller stramningen af eksisterende kapitalbaserede foranstaltninger i henhold til henstilling A bør der ved kalibreringen og indfasningen af disse tages hensyn til Danmarks position i de økonomiske og finansielle cyklusser samt eventuelle konsekvenser hvad angår de dermed forbundne omkostninger og fordele

| c) | i forbindelse med aktiveringen af yderligere eller stramningen af eksisterende låntagerbaserede foranstaltninger i henhold til henstilling B bør der ved kalibreringen og indfasningen af disse tages hensyn til Danmarks position i de økonomiske og finansielle cyklusser samt eventuelle konsekvenser hvad angår de dermed forbundne omkostninger og fordele |
| --- | --- |

c)

i forbindelse med aktiveringen af yderligere eller stramningen af eksisterende låntagerbaserede foranstaltninger i henhold til henstilling B bør der ved kalibreringen og indfasningen af disse tages hensyn til Danmarks position i de økonomiske og finansielle cyklusser samt eventuelle konsekvenser hvad angår de dermed forbundne omkostninger og fordele

| d) | i forbindelse med forhøjelsen af kravet om minimumsudbetaling i henhold til henstilling B bør der ved kalibreringen og indfasningen af denne tages hensyn til Danmarks position i de økonomiske og finansielle cyklusser samt eventuelle konsekvenser hvad angår de dermed forbundne omkostninger og fordele |
| --- | --- |

d)

i forbindelse med forhøjelsen af kravet om minimumsudbetaling i henhold til henstilling B bør der ved kalibreringen og indfasningen af denne tages hensyn til Danmarks position i de økonomiske og finansielle cyklusser samt eventuelle konsekvenser hvad angår de dermed forbundne omkostninger og fordele

| e) | hvad angår henstilling C bør der ved indfasningen af sådanne foranstaltninger, når der foretages politiske ændringer, tages hensyn til Danmarks position i de økonomiske og finansielle cyklusser, således at disse foranstaltninger ikke bidrager til at forstærke eller udløse akkumulerede sårbarheder i beboelsesejendomssektoren i Danmark |
| --- | --- |

e)

hvad angår henstilling C bør der ved indfasningen af sådanne foranstaltninger, når der foretages politiske ændringer, tages hensyn til Danmarks position i de økonomiske og finansielle cyklusser, således at disse foranstaltninger ikke bidrager til at forstærke eller udløse akkumulerede sårbarheder i beboelsesejendomssektoren i Danmark

| f) | særlige kriterier for overholdelse af henstilling A, henstilling B og henstilling C er fastlagt i bilag I. |
| --- | --- |

f)

særlige kriterier for overholdelse af henstilling A, henstilling B og henstilling C er fastlagt i bilag I.

2.   Denne henstillings adressater anmodes om at aflægge rapport til ESRB og Rådet om de foranstaltninger, som de har truffet på baggrund af denne henstilling, eller i givet fald at begrunde undladelsen af at gennemføre foranstaltninger. Rapporterne bør som minimum indeholde:

| a) | oplysninger om indholdet af og tidsfristerne for de trufne foranstaltninger |
| --- | --- |

a)

oplysninger om indholdet af og tidsfristerne for de trufne foranstaltninger

| b) | en vurdering af sårbarhederne i forbindelse med husholdningernes gældsætning, overvurderingen af boligpriserne og udlånsstandarderne for nye realkreditlån, herunder fordelingen af nye realkreditlån efter deres gældsservicering i forhold til indkomst, løbetider og afdragsprofiler, hvor de relevante forhold beregnes i overensstemmelse med bilag IV til Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis henstilling ESRB/2016/14 (9), sammen med de trufne foranstaltningers funktion under hensyn til målene i denne henstilling |
| --- | --- |

b)

en vurdering af sårbarhederne i forbindelse med husholdningernes gældsætning, overvurderingen af boligpriserne og udlånsstandarderne for nye realkreditlån, herunder fordelingen af nye realkreditlån efter deres gældsservicering i forhold til indkomst, løbetider og afdragsprofiler, hvor de relevante forhold beregnes i overensstemmelse med bilag IV til Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis henstilling ESRB/2016/14 (9), sammen med de trufne foranstaltningers funktion under hensyn til målene i denne henstilling

| c) | en detaljeret begrundelse for en eventuel undladelse af at træffe foranstaltninger eller at fravige denne henstilling, herunder eventuelle forsinkelser. |
| --- | --- |

c)

en detaljeret begrundelse for en eventuel undladelse af at træffe foranstaltninger eller at fravige denne henstilling, herunder eventuelle forsinkelser.

3.   Tidsfrister for opfølgning

Denne henstillings adressater anmodes om at aflægge rapport til ESRB og Rådet om de foranstaltninger, som de har truffet på baggrund af denne henstilling, eller tilstrækkeligt begrunde eventuelle undladelser af at gennemføre foranstaltninger under iagttagelse af følgende tidsplaner:

| a) | Henstilling A

  Adressaten for henstilling A anmodes om senest den 31. oktober 2020 og derefter årligt indtil den 31. oktober 2022 at forelægge ESRB og Rådet en rapport om eventuelle foranstaltninger, der er truffet med hensyn til gennemførelsen af kapitalbaserede foranstaltninger. Hvis der er mere end ét organ, der har ansvar for at træffe foranstaltninger for at imødegå de identificerede sårbarheder, bør der forelægges én fælles rapport. |
| --- | --- |

a)

Henstilling A

Adressaten for henstilling A anmodes om senest den 31. oktober 2020 og derefter årligt indtil den 31. oktober 2022 at forelægge ESRB og Rådet en rapport om eventuelle foranstaltninger, der er truffet med hensyn til gennemførelsen af kapitalbaserede foranstaltninger. Hvis der er mere end ét organ, der har ansvar for at træffe foranstaltninger for at imødegå de identificerede sårbarheder, bør der forelægges én fælles rapport.

| b) | Henstilling B

  Adressaten for henstilling B anmodes om senest den 31. oktober 2020 og derefter årligt indtil den 31. oktober 2022 at forelægge ESRB og Rådet en rapport om overvågningen af sårbarheder i forbindelse med husholdningernes gældsætning og de foranstaltninger, der er truffet for at imødegå sådanne sårbarheder. Hvis der er mere end ét organ, der har ansvar for at træffe foranstaltninger for at imødegå de identificerede sårbarheder, bør der forelægges én fælles rapport. |
| --- | --- |

b)

Henstilling B

Adressaten for henstilling B anmodes om senest den 31. oktober 2020 og derefter årligt indtil den 31. oktober 2022 at forelægge ESRB og Rådet en rapport om overvågningen af sårbarheder i forbindelse med husholdningernes gældsætning og de foranstaltninger, der er truffet for at imødegå sådanne sårbarheder. Hvis der er mere end ét organ, der har ansvar for at træffe foranstaltninger for at imødegå de identificerede sårbarheder, bør der forelægges én fælles rapport.

| c) | Henstilling C

  Adressaten for henstilling C anmodes om senest den 31. oktober 2022 at forelægge ESRB og Rådet en rapport om gennemførelsen af henstilling C. Hvis der er mere end ét organ, der har ansvar for at træffe foranstaltninger for at imødegå de identificerede sårbarheder, bør der forelægges én fælles rapport. |
| --- | --- |

c)

Henstilling C

Adressaten for henstilling C anmodes om senest den 31. oktober 2022 at forelægge ESRB og Rådet en rapport om gennemførelsen af henstilling C. Hvis der er mere end ét organ, der har ansvar for at træffe foranstaltninger for at imødegå de identificerede sårbarheder, bør der forelægges én fælles rapport.

4.   Overvågning og vurdering

| 1. | ESRB's sekretariat:






  a) | bistår adressaterne ved at fremme en koordineret rapportering, udarbejde relevante skemaer og om nødvendigt give en detaljeret beskrivelse af procedurerne og tidsfristerne for opfølgningen |
| --- | --- | --- |

1.

a)

bistår adressaterne ved at fremme en koordineret rapportering, udarbejde relevante skemaer og om nødvendigt give en detaljeret beskrivelse af procedurerne og tidsfristerne for opfølgningen

| b) | kontrollerer adressaternes opfølgning, bistår dem på anmodning og aflægger rapport om opfølgningen til Det Almindelige Råd. Tre vurderinger indledes således:






  i) | senest den 31. december 2020 vedrørende gennemførelsen af henstilling A og B |
| --- | --- | --- |

b)

kontrollerer adressaternes opfølgning, bistår dem på anmodning og aflægger rapport om opfølgningen til Det Almindelige Råd. Tre vurderinger indledes således:

i)

senest den 31. december 2020 vedrørende gennemførelsen af henstilling A og B

| ii) | senest den 31. december 2021 vedrørende gennemførelsen af henstilling A og B og |
| --- | --- |

ii)

senest den 31. december 2021 vedrørende gennemførelsen af henstilling A og B og

| iii) | senest den 31. december 2022 vedrørende gennemførelsen af henstilling A, B og C |
| --- | --- |

iii)

senest den 31. december 2022 vedrørende gennemførelsen af henstilling A, B og C

| 2. | Det Almindelige Råd vurderer de foranstaltninger og begrundelser, som adressaterne har rapporteret, og kan, hvor det er relevant, træffe afgørelse om, at denne henstilling ikke er blevet fulgt, og at en adressat ikke har givet en tilfredsstillende begrundelse for at have undladt at træffe foranstaltninger. |
| --- | --- |

2.

Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 27. juni 2019.

Francesco MAZZAFERRO

Leder af ESRB's sekretariat,

på vegne af ESRB's Almindelige Råd

---

(1)  EUT L 331 af 15.12.2010, s. 1.

1

(2)  Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis henstilling ESRB/2013/1 af 4. april 2013 om delmål og instrumenter for den makroprudentielle politik (EUT C 170 af 15.6.2013, s. 1).

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU af 26. juni 2013 om adgang til at udøve virksomhed som kreditinstitut og om tilsyn med kreditinstitutter og investeringsselskaber, om ændring af direktiv 2002/87/EF og om ophævelse af direktiv 2006/48/EF og 2006/49/EF (EUT L 176 af 27.6.2013, s. 338).

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 af 26. juni 2013 om tilsynsmæssige krav til kreditinstitutter og investeringsselskaber og om ændring af forordning (EU) nr. 648/2012 (EUT L 176 af 27.6.2013, s. 1).

4

(5)  Jf. »Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector«, ESRB, november 2016, tilgængelig på ESRB’s websted www.esrb.europa.eu.

5

(6)  Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis advarsel ESRB/2016/07 af 22. september 2016 om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Danmark (EUT C 31 af 31.1.2017, s. 47).

6

(7)  Jf. »Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries«, ESRB, 2019, tilgængelig på ESRB’s websted www.esrb.europa.eu.

7

(8)  Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis henstilling ESRB/2011/3 af 22. december 2011 om de nationale myndigheders makroprudentielle mandat (EUT C 41 af 14.2.2012, s. 1).

8

(9)  Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis henstilling ESRB/2016/14 af 31. oktober 2016 om lukning af datahuller vedrørende fast ejendom (EUT C 31 af 31.1.2017, s. 1).

9

---

BILAG I

PRÆCISERING AF DE OVERHOLDELSESKRITERIER, DER GÆLDER FOR HENSTILLINGERNE

Henstilling A — Aktivering eller stramning af kapitalbaserede foranstaltninger

Følgende overholdelseskriterier gælder for henstilling A:

| 1. | Forud for aktiveringen af yderligere eller stramingen af eksisterende kapitalbaserede foranstaltninger bør der foretages en vurdering af Danmarks position i de økonomiske og finansielle cyklusser med henblik på at afgøre, om det er hensigtsmæssigt at aktivere sådanne foranstaltninger. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Efter aktiveringen af de kapitalbaserede foranstaltninger kan en yderligere stramning heraf eller aktiveringen af yderligere makroprudentielle foranstaltninger være nødvendig for at imødegå de sårbarheder, der er identificeret i Danmark. Dette afhænger af valget af de aktiverede kapitalbaserede foranstaltninger, den første kalibrering af de aktiverede foranstaltninger og resultaterne af vurderingen af sårbarheder. |
| --- | --- |

2.

Henstilling B — overvågning af sårbarheder og aktivering eller stramning af låntagerbaserede foranstaltninger

Følgende overholdelseskriterier gælder for henstilling B:

| 1. | Forud for aktiveringen af yderligere eller stramningen af eksisterende låntagerbaserede foranstaltninger bør der foretages en vurdering af Danmarks position i de økonomiske og finansielle cyklusser med henblik på at afgøre, om en sådan aktivering eller stramning er hensigtsmæssig. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Forud for forhøjelsen af det gældende minimumskrav om udbetaling bør der foretages en vurdering af Danmarks stilling i de økonomiske og finansielle cyklusser med henblik på at fastsætte en passende kalibrering og indfasning af foranstaltningen. |
| --- | --- |

2.

Henstilling C — Strukturelle ændringer i forbindelse med realkreditlån og beboelsesejendomssektoren

Følgende overholdelseskriterium gælder for henstilling C:

Ved affattelsen af politikmodeller og inden gennemførelsen af politiske ændringer, bør der foretages en vurdering af virkningen af de foreslåede foranstaltninger under hensyntagen til Danmarks stilling i de økonomiske og finansielle cyklusser med henblik på at sikre, at sådanne foranstaltninger ikke bidrager til at forstærke eller udløse de akkumulerede sårbarheder i beboelsesejendomssektoren i Danmark.

---

| 30.10.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 366/14 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 366/14

---

DET EUROPÆISKE UDVALG FOR SYSTEMISKE RISICIS HENSTILLING

af 27. juni 2019

om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Luxembourg

(ESRB/2019/6)

(2019/C 366/03)

DET ALMINDELIGE RÅD FOR DET EUROPÆISKE UDVALG FOR SYSTEMISKE RISICI HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1092/2010 af 24. november 2010 om makrotilsyn på EU-plan med det finansielle system og om oprettelse af et europæisk udvalg for systemiske risici  (1)
  , særlig artikel 3, 16, 17 og 18, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ejendomssektoren spiller en vigtig rolle i økonomien, og sektorens udvikling kan påvirke det finansielle system i væsentlig grad. Tidligere finansielle kriser har vist, at en uholdbar udvikling på ejendomsmarkederne kan have alvorlige konsekvenser for det finansielle systems stabilitet og stabiliteten i økonomien som helhed, hvilket også kan føre til negative grænseoverskridende afsmittende virkninger. En negativ udvikling på markedet for fast ejendom i nogle medlemsstater har tidligere medført store kredittab og/eller haft en negativ indvirkning på realøkonomien. Sådanne virkninger afspejler det nære samspil mellem ejendomssektoren, finansieringsinstitutterne og andre sektorer i økonomien. Desuden forstærker de stærke indbyrdes forbindelser mellem det finansielle system og realøkonomien en negativ udvikling. |
| --- | --- |

(1)

Ejendomssektoren spiller en vigtig rolle i økonomien, og sektorens udvikling kan påvirke det finansielle system i væsentlig grad. Tidligere finansielle kriser har vist, at en uholdbar udvikling på ejendomsmarkederne kan have alvorlige konsekvenser for det finansielle systems stabilitet og stabiliteten i økonomien som helhed, hvilket også kan føre til negative grænseoverskridende afsmittende virkninger. En negativ udvikling på markedet for fast ejendom i nogle medlemsstater har tidligere medført store kredittab og/eller haft en negativ indvirkning på realøkonomien. Sådanne virkninger afspejler det nære samspil mellem ejendomssektoren, finansieringsinstitutterne og andre sektorer i økonomien. Desuden forstærker de stærke indbyrdes forbindelser mellem det finansielle system og realøkonomien en negativ udvikling.

| (2) | Disse indbyrdes forbindelser er vigtige, fordi de betyder, at risici, der opstår i ejendomssektoren, kan have en systemisk virkning af procyklisk karakter. Sårbarheder i det finansielle system opbygges ofte under opsvingsfasen i cyklussen for fast ejendom. Opfattelsen af lavere risici for og lettere adgang til finansiering kan, sammen med en øget efterspørgsel efter fast ejendom, bidrage til hurtig kredit- og investeringsvækst, hvilket medfører et opad rettet pres på ejendomspriserne. Eftersom de deraf følgende højere værdier af sikkerhedsstillelse bidrager yderligere til at skabe øget udbud og efterspørgsel efter kredit, kan disse selvforstærkende mekanismer potentielt have systemiske konsekvenser til følge. Omvendt kan strammere kreditforhold, øget risikoaversion og et nedadrettet pres på ejendomspriserne under nedgangsfasen i cyklussen for fast ejendom påvirke låntagere og långiveres modstandsdygtighed negativt, hvorved de økonomiske forhold forringes. |
| --- | --- |

(2)

Disse indbyrdes forbindelser er vigtige, fordi de betyder, at risici, der opstår i ejendomssektoren, kan have en systemisk virkning af procyklisk karakter. Sårbarheder i det finansielle system opbygges ofte under opsvingsfasen i cyklussen for fast ejendom. Opfattelsen af lavere risici for og lettere adgang til finansiering kan, sammen med en øget efterspørgsel efter fast ejendom, bidrage til hurtig kredit- og investeringsvækst, hvilket medfører et opad rettet pres på ejendomspriserne. Eftersom de deraf følgende højere værdier af sikkerhedsstillelse bidrager yderligere til at skabe øget udbud og efterspørgsel efter kredit, kan disse selvforstærkende mekanismer potentielt have systemiske konsekvenser til følge. Omvendt kan strammere kreditforhold, øget risikoaversion og et nedadrettet pres på ejendomspriserne under nedgangsfasen i cyklussen for fast ejendom påvirke låntagere og långiveres modstandsdygtighed negativt, hvorved de økonomiske forhold forringes.

| (3) | Sårbarheder i forbindelse med beboelsesejendomme kan være en kilde til systemisk risiko, og de kan påvirke den finansielle stabilitet både direkte og indirekte. Direkte virkninger består af kredittab fra realkreditporteføljer på grund af negative økonomiske eller finansielle forhold og samtidige negative udviklinger på markedet for beboelsesejendomme. Indirekte virkninger kan hænge sammen med tilpasninger i husholdningernes forbrug, hvilket fører til yderligere konsekvenser for realøkonomien og den finansielle stabilitet. |
| --- | --- |

(3)

Sårbarheder i forbindelse med beboelsesejendomme kan være en kilde til systemisk risiko, og de kan påvirke den finansielle stabilitet både direkte og indirekte. Direkte virkninger består af kredittab fra realkreditporteføljer på grund af negative økonomiske eller finansielle forhold og samtidige negative udviklinger på markedet for beboelsesejendomme. Indirekte virkninger kan hænge sammen med tilpasninger i husholdningernes forbrug, hvilket fører til yderligere konsekvenser for realøkonomien og den finansielle stabilitet.

| (4) | Som det fremgår af betragtning 4 til henstilling ESRB/2013/1 (2), er det endelige mål med den makroprudentielle politik at bidrage til at sikre hele det finansielle systems stabilitet, herunder ved at styrke det finansielle systems modstandsdygtighed og mindske opbygningen af systemiske risici, for herved at sikre, at den finansielle sektor yder et holdbart bidrag til den økonomiske vækst. |
| --- | --- |

(4)

Som det fremgår af betragtning 4 til henstilling ESRB/2013/1 (2), er det endelige mål med den makroprudentielle politik at bidrage til at sikre hele det finansielle systems stabilitet, herunder ved at styrke det finansielle systems modstandsdygtighed og mindske opbygningen af systemiske risici, for herved at sikre, at den finansielle sektor yder et holdbart bidrag til den økonomiske vækst.

| (5) | Med henblik herpå kan de makroprudentielle myndigheder anvende en eller flere af de kapitalbaserede makroprudentielle foranstaltninger, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU (3) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 (4), og/eller låntagerbaserede makroprudentielle foranstaltninger, der udelukkende er baseret på national lovgivning, afhængigt af risikovurderingen. Selv om kapitalbaserede foranstaltninger primært har til formål at øge det finansielle systems modstandsdygtighed, kan låntagerbaserede foranstaltninger være særligt velegnede til at forhindre yderligere opbygning af systemiske risici. |
| --- | --- |

(5)

Med henblik herpå kan de makroprudentielle myndigheder anvende en eller flere af de kapitalbaserede makroprudentielle foranstaltninger, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU (3) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 (4), og/eller låntagerbaserede makroprudentielle foranstaltninger, der udelukkende er baseret på national lovgivning, afhængigt af risikovurderingen. Selv om kapitalbaserede foranstaltninger primært har til formål at øge det finansielle systems modstandsdygtighed, kan låntagerbaserede foranstaltninger være særligt velegnede til at forhindre yderligere opbygning af systemiske risici.

| (6) | Endvidere henstilles det i henstilling ESRB/2013/1, at medlemsstaterne fastlægger en retlig ramme, der gør det muligt for de makroprudentielle myndigheder at have direkte kontrol- eller henstillingsbeføjelser over de makroprudentielle instrumenter, der er identificeret i henstillingen. |
| --- | --- |

(6)

Endvidere henstilles det i henstilling ESRB/2013/1, at medlemsstaterne fastlægger en retlig ramme, der gør det muligt for de makroprudentielle myndigheder at have direkte kontrol- eller henstillingsbeføjelser over de makroprudentielle instrumenter, der er identificeret i henstillingen.

| (7) | I 2016 gennemførte Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici (ESRB) en vurdering af sårbarhederne vedrørende beboelsesejendomme på EU-plan (5). Denne vurdering gjorde det muligt for ESRB at identificere en række sårbarheder på mellemlang sigt i flere lande som kilder til systemiske risici for den finansielle stabilitet, hvilket førte til, at der blev udstedt advarsler til otte lande, heriblandt Luxembourg (6). |
| --- | --- |

(7)

I 2016 gennemførte Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici (ESRB) en vurdering af sårbarhederne vedrørende beboelsesejendomme på EU-plan (5). Denne vurdering gjorde det muligt for ESRB at identificere en række sårbarheder på mellemlang sigt i flere lande som kilder til systemiske risici for den finansielle stabilitet, hvilket førte til, at der blev udstedt advarsler til otte lande, heriblandt Luxembourg (6).

| (8) | I 2016 vedrørte de primære sårbarheder, der blev identificeret i markedet for beboelsesejendomme i Luxembourg, den hurtige vækst i boligpriserne og realkreditlån såvel som husholdningernes høje og stigende gældsniveau. Derudover havde en væsentlig andel af låntagerne en stor gæld og høje gældsserviceringsomkostninger i forhold til deres indkomst, hvilket derved gør dem sårbare over for eventuelle rentestigninger. |
| --- | --- |

(8)

I 2016 vedrørte de primære sårbarheder, der blev identificeret i markedet for beboelsesejendomme i Luxembourg, den hurtige vækst i boligpriserne og realkreditlån såvel som husholdningernes høje og stigende gældsniveau. Derudover havde en væsentlig andel af låntagerne en stor gæld og høje gældsserviceringsomkostninger i forhold til deres indkomst, hvilket derved gør dem sårbare over for eventuelle rentestigninger.

| (9) | ESRB har for nylig afsluttet en systematisk og fremadskuende vurdering i hele Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS) af sårbarheder vedrørende beboelsesejendomme (7). |
| --- | --- |

(9)

ESRB har for nylig afsluttet en systematisk og fremadskuende vurdering i hele Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS) af sårbarheder vedrørende beboelsesejendomme (7).

| (10) | Hvad angår Luxembourg har denne nylige vurdering vist, at den stærke vækst i realkreditlån siden 2016 har fortsat med at give næring til husholdningernes gældsniveau. På trods af, at væksten i boligpriserne er faldet, giver den tidligere dynamik anledning til bekymringer om eventuel overvurdering af boligpriserne. Desuden bekræfter de seneste tal om kreditstandarder, at en væsentlig andel af husholdningerne er potentielt sårbare over for negative økonomiske eller finansielle forhold eller en negativ udvikling på markedet for beboelsesejendomme. |
| --- | --- |

(10)

Hvad angår Luxembourg har denne nylige vurdering vist, at den stærke vækst i realkreditlån siden 2016 har fortsat med at give næring til husholdningernes gældsniveau. På trods af, at væksten i boligpriserne er faldet, giver den tidligere dynamik anledning til bekymringer om eventuel overvurdering af boligpriserne. Desuden bekræfter de seneste tal om kreditstandarder, at en væsentlig andel af husholdningerne er potentielt sårbare over for negative økonomiske eller finansielle forhold eller en negativ udvikling på markedet for beboelsesejendomme.

| (11) | Siden 2016 og efter de anbefalinger, der er udstedt af Comité du Risque Systémique (Luxembourgs makroprudentielle myndighed), er der blevet aktiveret flere kapitalbaserede foranstaltninger i Luxembourg: i) i 2016 introducerede Commission de Surveillance du Secteur Financier (CSSF, tilsynsrådet for den finansielle sektor i Luxembourg) for detaileksponeringer med sikkerhed i beboelsesejendomme i Luxembourg en minimumsgrænse for kreditinstitutter, der anvender den interne ratingmetode, på 15 % for den gennemsnitlige risikovægt i henhold til artikel 92 i forordning (EU) nr. 575/2013, og ii) i 2018 øgede CSSF den kontracykliske buffersats fra 0 % til 0,25 % fra 1. januar 2020. |
| --- | --- |

(11)

Siden 2016 og efter de anbefalinger, der er udstedt af Comité du Risque Systémique (Luxembourgs makroprudentielle myndighed), er der blevet aktiveret flere kapitalbaserede foranstaltninger i Luxembourg: i) i 2016 introducerede Commission de Surveillance du Secteur Financier (CSSF, tilsynsrådet for den finansielle sektor i Luxembourg) for detaileksponeringer med sikkerhed i beboelsesejendomme i Luxembourg en minimumsgrænse for kreditinstitutter, der anvender den interne ratingmetode, på 15 % for den gennemsnitlige risikovægt i henhold til artikel 92 i forordning (EU) nr. 575/2013, og ii) i 2018 øgede CSSF den kontracykliske buffersats fra 0 % til 0,25 % fra 1. januar 2020.

| (12) | Selv om de nationale myndigheder i Luxembourg har fremsat forslag om at oprette en retlig ramme for retligt bindende låntagerbaserede foranstaltninger, er disse foranstaltninger endnu ikke tilgængelige i Luxembourg. De identificerede sårbarheder, som vedrører væksten i både boligpriserne og realkreditlånene såvel som husholdningernes stigende gældsniveau, ville imidlertid kræve, at sådanne foranstaltninger blev aktiveret. |
| --- | --- |

(12)

Selv om de nationale myndigheder i Luxembourg har fremsat forslag om at oprette en retlig ramme for retligt bindende låntagerbaserede foranstaltninger, er disse foranstaltninger endnu ikke tilgængelige i Luxembourg. De identificerede sårbarheder, som vedrører væksten i både boligpriserne og realkreditlånene såvel som husholdningernes stigende gældsniveau, ville imidlertid kræve, at sådanne foranstaltninger blev aktiveret.

| (13) | Selv om de cykliske faktorer spiller en vigtig rolle ved at give næring til de sårbarheder, der er identificeret i Luxembourg, er der også strukturelle faktorer, der har drevet disse sårbarheder, hvilket har medført en højere grad af systemisk risiko. Disse faktorer omfatter: i) manglende boligudbud, som har ført til et stigende pres på boligpriserne og gælden i de husholdninger, der køber deres egen bolig, og ii) skattefradrag for betalte renter på realkreditlån, der kan virke som et incitament til, at husholdningerne overbelåner. |
| --- | --- |

(13)

Selv om de cykliske faktorer spiller en vigtig rolle ved at give næring til de sårbarheder, der er identificeret i Luxembourg, er der også strukturelle faktorer, der har drevet disse sårbarheder, hvilket har medført en højere grad af systemisk risiko. Disse faktorer omfatter: i) manglende boligudbud, som har ført til et stigende pres på boligpriserne og gælden i de husholdninger, der køber deres egen bolig, og ii) skattefradrag for betalte renter på realkreditlån, der kan virke som et incitament til, at husholdningerne overbelåner.

| (14) | ESRB har derfor konkluderet, at de makroprudentielle foranstaltninger, der er gældende eller tilgængelige i Luxembourg, er delvist passende og delvist tilstrækkelige til at imødegå de sårbarheder på mellemlangt sigt, der er identificeret i Luxembourg. Som følge heraf er yderligere politiske tiltag påkrævede for at imødegå disse sårbarheder, som kan være en kilde til systemiske risici. De i denne henstilling foreslåede foranstaltninger er beregnet til at supplere de eksisterende makroprudentielle foranstaltninger i Luxembourg med det formål at styrke modstandsdygtigheden. De skal ikke anses for erstatninger for de eksisterende kapitalbaserede foranstaltninger, som forbliver vigtige med henblik på at imødegå eksisterende sårbarheder i den udestående låneportefølje. I betragtning af, at sårbarhederne i en vis udstrækning er drevet af strukturelle faktorer, strækker sig ud over de makroprudentielle politikker, er der behov for andre tiltag til at supplere og støtte de nuværende makroprudentielle foranstaltninger med det formål at imødegå de faktorer, der bidrager til opbygningen af systemiske risici på markedet for beboelsesejendomme i Luxembourg mere effektivt, uden at der skabes uforholdsmæssige omkostninger for Luxembourgs realøkonomi og det finansielle system. |
| --- | --- |

(14)

ESRB har derfor konkluderet, at de makroprudentielle foranstaltninger, der er gældende eller tilgængelige i Luxembourg, er delvist passende og delvist tilstrækkelige til at imødegå de sårbarheder på mellemlangt sigt, der er identificeret i Luxembourg. Som følge heraf er yderligere politiske tiltag påkrævede for at imødegå disse sårbarheder, som kan være en kilde til systemiske risici. De i denne henstilling foreslåede foranstaltninger er beregnet til at supplere de eksisterende makroprudentielle foranstaltninger i Luxembourg med det formål at styrke modstandsdygtigheden. De skal ikke anses for erstatninger for de eksisterende kapitalbaserede foranstaltninger, som forbliver vigtige med henblik på at imødegå eksisterende sårbarheder i den udestående låneportefølje. I betragtning af, at sårbarhederne i en vis udstrækning er drevet af strukturelle faktorer, strækker sig ud over de makroprudentielle politikker, er der behov for andre tiltag til at supplere og støtte de nuværende makroprudentielle foranstaltninger med det formål at imødegå de faktorer, der bidrager til opbygningen af systemiske risici på markedet for beboelsesejendomme i Luxembourg mere effektivt, uden at der skabes uforholdsmæssige omkostninger for Luxembourgs realøkonomi og det finansielle system.

| (15) | Formålet med denne henstilling er at henstille, at der i luxembourgsk lovgivning fastsættes en ramme for retligt bindende låntagerbaserede foranstaltninger, såvel som at sådanne foranstaltninger aktiveres, så snart de er tilgængelige i henhold til national lovgivning. Denne henstilling tilsigter også at understrege behovet for bredere politiske tiltag med det formål at begrænse de faktorer, der muliggør eller fremmer husholdningernes stigende gældsætning. |
| --- | --- |

(15)

Formålet med denne henstilling er at henstille, at der i luxembourgsk lovgivning fastsættes en ramme for retligt bindende låntagerbaserede foranstaltninger, såvel som at sådanne foranstaltninger aktiveres, så snart de er tilgængelige i henhold til national lovgivning. Denne henstilling tilsigter også at understrege behovet for bredere politiske tiltag med det formål at begrænse de faktorer, der muliggør eller fremmer husholdningernes stigende gældsætning.

| (16) | Denne henstilling berører ikke de pengepolitiske mandater for centralbankerne i EU. |
| --- | --- |

(16)

Denne henstilling berører ikke de pengepolitiske mandater for centralbankerne i EU.

| (17) | ESRB's henstillinger offentliggøres, efter at Det Almindelige Råd har underrettet Rådet for Den Europæiske Union om sin hensigt herom og har givet Rådet lejlighed til at svare, og efter at adressaterne er blevet underrettet om hensigten om at offentliggøre — |
| --- | --- |

(17)

ESRB's henstillinger offentliggøres, efter at Det Almindelige Råd har underrettet Rådet for Den Europæiske Union om sin hensigt herom og har givet Rådet lejlighed til at svare, og efter at adressaterne er blevet underrettet om hensigten om at offentliggøre —

VEDTAGET DENNE HENSTILLING:

AFSNIT 1

HENSTILLINGER

Henstilling A — Retlig ramme for låntagerbaserede foranstaltninger

Det henstilles, at Luxembourg fastsætter en retlig ramme for låntagerbaserede foranstaltninger, der som minimum omfatter følgende retligt bindende låntagerbaserede foranstaltninger:

| a) | de grænser, der gælder for gæld i forhold til indkomst |
| --- | --- |

a)

de grænser, der gælder for gæld i forhold til indkomst

| b) | de grænser, der gælder for gældsservicering i forhold til indkomst |
| --- | --- |

b)

de grænser, der gælder for gældsservicering i forhold til indkomst

| c) | de grænser, der gælder for belåningsprocent og |
| --- | --- |

c)

de grænser, der gælder for belåningsprocent og

| d) | grænser for løbetid. |
| --- | --- |

d)

grænser for løbetid.

Henstilling B — Aktivering af låntagerbaserede foranstaltninger

| 1. | Indtil oprettelsen af den retlige ramme, der henvises til i henstilling A, henstilles det, at de nationale myndigheder i Luxembourg, der har til opgave at anvende de låntagerbaserede foranstaltninger, anvender låntagerbaserede foranstaltninger, der ikke er retligt bindende, med henblik på at forhindre, at:






  a) | en væsentlig eller stigende andel af låntagere, der måske ikke vil være i stand til at afdrage deres gæld eller opretholde deres forbrug under negative økonomiske eller finansielle forhold eller efter en negativ udvikling på markedet for beboelsesejendomme, optager nye realkreditlån, eller |
| --- | --- | --- |

1.

a)

en væsentlig eller stigende andel af låntagere, der måske ikke vil være i stand til at afdrage deres gæld eller opretholde deres forbrug under negative økonomiske eller finansielle forhold eller efter en negativ udvikling på markedet for beboelsesejendomme, optager nye realkreditlån, eller

| b) | en væsentlig eller stigende andel af nye realkreditlån, for hvilke en beboelsesejendom er stillet som sikkerhed, der ville kunne medføre kredittab på disse lån i tilfælde af misligholdelse og et efterfølgende fald i boligpriserne. |
| --- | --- |

b)

en væsentlig eller stigende andel af nye realkreditlån, for hvilke en beboelsesejendom er stillet som sikkerhed, der ville kunne medføre kredittab på disse lån i tilfælde af misligholdelse og et efterfølgende fald i boligpriserne.

| 2. | Det henstilles, at de nationale myndigheder i Luxembourg, der har til opgave at anvende de låntagerbaserede foranstaltninger, når den retlige ramme, der er henvist til i henstilling A er fastsat, aktiverer retligt bindende låntagerbaserede foranstaltninger med henblik på yderligere at imødegå de mål, der er fastsat i delhenstilling B, stk. 1. |
| --- | --- |

2.

Henstilling C — Strukturelle ændringer i forbindelse med realkreditlån og beboelsesejendomssektoren

Det henstilles, at Luxembourg reviderer sine politikker med henblik på at begrænse de strukturelle faktorer, der har drevet de sårbarheder, der i Luxembourg er identificeret som en kilde til systemiske risici, idet de tilskynder husholdningerne til påtage sig uforholdsmæssigt stor realkreditgæld eller skaber uforholdsmæssigt stor vækst i boligpriserne og realkreditgælden.

AFSNIT 2

GENNEMFØRELSE

1.   Definitioner

I denne henstilling gælder følgende definitioner:

| a) | »låntagerbaserede foranstaltninger«: makroprudentielle foranstaltninger rettet mod låntagere |
| --- | --- |

a)

»låntagerbaserede foranstaltninger«: makroprudentielle foranstaltninger rettet mod låntagere

| b) | »direkte kontrol«: faktisk og effektiv kapacitet til, hvor dette er nødvendigt for at opnå et endeligt mål eller delmål, at pålægge de finansielle institutioner, som hører under den tilsvarende makroprudentielle myndigheds arbejdsområde, makroprudentielle foranstaltninger, samt ændre disse |
| --- | --- |

b)

»direkte kontrol«: faktisk og effektiv kapacitet til, hvor dette er nødvendigt for at opnå et endeligt mål eller delmål, at pålægge de finansielle institutioner, som hører under den tilsvarende makroprudentielle myndigheds arbejdsområde, makroprudentielle foranstaltninger, samt ændre disse

| c) | »henstillingsbeføjelser«: kapaciteten til ved brug af henstillinger at vejlede om anvendelsen af makroprudentielle instrumenter, hvor dette er nødvendigt for at nå et endeligt mål eller delmål |
| --- | --- |

c)

»henstillingsbeføjelser«: kapaciteten til ved brug af henstillinger at vejlede om anvendelsen af makroprudentielle instrumenter, hvor dette er nødvendigt for at nå et endeligt mål eller delmål

| d) | »mellemlang sigt«: inden for en treårig horisont |
| --- | --- |

d)

»mellemlang sigt«: inden for en treårig horisont

| e) | »makroprudentiel myndighed«: en national makroprudentiel myndighed med de mål, ordninger, beføjelser, ansvarlighedskrav og andre karakteristika, som er fastsat i henstilling ESRB/2011/3 (8) |
| --- | --- |

e)

»makroprudentiel myndighed«: en national makroprudentiel myndighed med de mål, ordninger, beføjelser, ansvarlighedskrav og andre karakteristika, som er fastsat i henstilling ESRB/2011/3 (8)

| f) | »retligt bindende låntagerbaserede foranstaltninger«: låntagerbaserede foranstaltninger, der indføres gennem bindende retsakter |
| --- | --- |

f)

»retligt bindende låntagerbaserede foranstaltninger«: låntagerbaserede foranstaltninger, der indføres gennem bindende retsakter

| g) | »gæld i forhold til indkomst«: låntagers samlede gæld på tidspunktet for kreditoptagelse i forhold til låntagers samlede årlige disponible indkomst på tidspunktet for kreditoptagelse |
| --- | --- |

g)

»gæld i forhold til indkomst«: låntagers samlede gæld på tidspunktet for kreditoptagelse i forhold til låntagers samlede årlige disponible indkomst på tidspunktet for kreditoptagelse

| h) | »gældsservicering i forhold til indkomst«: den samlede årlige gældsservicering i forhold til låntagers samlede årlige disponible indkomst på tidspunktet for kreditoptagelse |
| --- | --- |

h)

»gældsservicering i forhold til indkomst«: den samlede årlige gældsservicering i forhold til låntagers samlede årlige disponible indkomst på tidspunktet for kreditoptagelse

| i) | »belåningsprocent«: summen af alle lån eller lånetrancher, som låntager har stillet den faste ejendom som sikkerhed for på tidspunktet for kreditoptagelse, i forhold til værdien af ejendommen på tidspunktet for kreditoptagelse |
| --- | --- |

i)

»belåningsprocent«: summen af alle lån eller lånetrancher, som låntager har stillet den faste ejendom som sikkerhed for på tidspunktet for kreditoptagelse, i forhold til værdien af ejendommen på tidspunktet for kreditoptagelse

| j) | »løbetid«: varigheden af aftalen om lån mod pant i fast ejendom til beboelse udtrykt i år på tidspunktet for kreditoptagelse |
| --- | --- |

j)

»løbetid«: varigheden af aftalen om lån mod pant i fast ejendom til beboelse udtrykt i år på tidspunktet for kreditoptagelse

| k) | »gældsservicering«: de samlede renter og afdrag på en låntagers samlede gæld i løbet af en given periode (som regel et år). |
| --- | --- |

k)

»gældsservicering«: de samlede renter og afdrag på en låntagers samlede gæld i løbet af en given periode (som regel et år).

2.   Kriterier for gennemførelse

| 1. | Følgende kriterier gælder for gennemførelsen af denne henstilling:






  a) | der bør tages behørigt hensyn til proportionalitetsprincippet under hensyntagen til formålet med og indholdet af henstilling A og henstilling B. |
| --- | --- | --- |

1.

a)

der bør tages behørigt hensyn til proportionalitetsprincippet under hensyntagen til formålet med og indholdet af henstilling A og henstilling B.

| b) | Henstilling A skal gennemføres før delhenstilling B, stk. 2, med henblik på at sikre overensstemmelse med delhenstilling B, stk. 2. |
| --- | --- |

b)

Henstilling A skal gennemføres før delhenstilling B, stk. 2, med henblik på at sikre overensstemmelse med delhenstilling B, stk. 2.

| c) | i forbindelse med aktiveringen af låntagerbaserede foranstaltninger i henhold til henstilling B bør der ved kalibreringen og indfasningen af disse tages hensyn til Luxembourgs position i de økonomiske og finansielle cyklusser samt eventuelle konsekvenser for de dermed forbundne omkostninger og fordele |
| --- | --- |

c)

i forbindelse med aktiveringen af låntagerbaserede foranstaltninger i henhold til henstilling B bør der ved kalibreringen og indfasningen af disse tages hensyn til Luxembourgs position i de økonomiske og finansielle cyklusser samt eventuelle konsekvenser for de dermed forbundne omkostninger og fordele

| d) | hvad angår henstilling C bør der ved indfasningen af sådanne foranstaltninger, når der foretages politiske ændringer, tages hensyn til Luxembourgs position i de økonomiske og finansielle cyklusser, således at disse foranstaltninger ikke bidrager til at forstærke eller udløse akkumulerede sårbarheder i beboelsesejendomssektoren i Luxembourg |
| --- | --- |

d)

hvad angår henstilling C bør der ved indfasningen af sådanne foranstaltninger, når der foretages politiske ændringer, tages hensyn til Luxembourgs position i de økonomiske og finansielle cyklusser, således at disse foranstaltninger ikke bidrager til at forstærke eller udløse akkumulerede sårbarheder i beboelsesejendomssektoren i Luxembourg

| e) | særlige kriterier for overholdelse af henstilling A, henstilling B og henstilling C er fastlagt i bilag I. |
| --- | --- |

e)

særlige kriterier for overholdelse af henstilling A, henstilling B og henstilling C er fastlagt i bilag I.

| 2. | Denne henstillings adressater anmodes om at aflægge rapport til ESRB og Rådet om de foranstaltninger, som de har truffet på baggrund af denne henstilling, eller i givet fald at begrunde undladelsen af at gennemføre foranstaltninger. Rapporterne bør som minimum indeholde:






  a) | oplysninger om indhold og tidsfrister for de trufne foranstaltninger |
| --- | --- | --- |

2.

a)

oplysninger om indhold og tidsfrister for de trufne foranstaltninger

| b) | en vurdering af sårbarhederne i forbindelse med husholdningernes gældsætning, overvurdering af boligpriserne og udlånsstandarderne for nye realkreditlån, herunder fordelingen af nye realkreditlån efter deres gældsservicering i forhold til indkomst og løbetider, hvor de relevante forhold beregnes i overensstemmelse med bilag IV til Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis henstilling ESRB/2016/14 (9), sammen med de trufne foranstaltningers funktion under hensyn til målene i denne henstilling |
| --- | --- |

b)

en vurdering af sårbarhederne i forbindelse med husholdningernes gældsætning, overvurdering af boligpriserne og udlånsstandarderne for nye realkreditlån, herunder fordelingen af nye realkreditlån efter deres gældsservicering i forhold til indkomst og løbetider, hvor de relevante forhold beregnes i overensstemmelse med bilag IV til Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis henstilling ESRB/2016/14 (9), sammen med de trufne foranstaltningers funktion under hensyn til målene i denne henstilling

| c) | en detaljeret begrundelse for undladelsen af at træffe foranstaltninger eller fravigelse fra denne henstilling, herunder forsinkelser. |
| --- | --- |

c)

en detaljeret begrundelse for undladelsen af at træffe foranstaltninger eller fravigelse fra denne henstilling, herunder forsinkelser.

3.   Tidsfrister for opfølgning

Denne henstillings adressater anmodes om at aflægge rapport til ESRB og Rådet om de foranstaltninger, som de har truffet på baggrund af denne henstilling, eller i givet fald at begrunde undladelsen af at gennemføre foranstaltninger under iagttagelse af følgende tidsplaner:

a)   Henstilling A

| i) | Adressaten for henstilling A anmodes om senest den 31. oktober 2020 at forelægge ESRB og Rådet en rapport om gennemførelsen af henstilling A, der som minimum indeholder en erklæring, hvori det præciseres, hvorvidt det er planlagt, at henstilling A gennemføres, og hvilket organ eller organer, der har ansvaret for afgørelsen om at aktivere og gennemføre de låntagerbaserede foranstaltninger, der er fastsat i henstillingen. ESRB kan informere adressaten for henstilling A om dets holdning til den foreløbige rapport. |
| --- | --- |

i)

Adressaten for henstilling A anmodes om senest den 31. oktober 2020 at forelægge ESRB og Rådet en rapport om gennemførelsen af henstilling A, der som minimum indeholder en erklæring, hvori det præciseres, hvorvidt det er planlagt, at henstilling A gennemføres, og hvilket organ eller organer, der har ansvaret for afgørelsen om at aktivere og gennemføre de låntagerbaserede foranstaltninger, der er fastsat i henstillingen. ESRB kan informere adressaten for henstilling A om dets holdning til den foreløbige rapport.

| ii) | Adressaten for henstilling A anmodes om senest den 31. marts 2021 at aflægge en endelig rapport til ESRB og Rådet om gennemførelsen af henstilling A. |
| --- | --- |

ii)

Adressaten for henstilling A anmodes om senest den 31. marts 2021 at aflægge en endelig rapport til ESRB og Rådet om gennemførelsen af henstilling A.

b)   Henstilling B

Adressaterne for henstilling B anmodes om senest den 31. oktober 2020 og derefter årligt indtil den 31. oktober 2022 at forelægge ESRB og Rådet en rapport om eventuelle foranstaltninger, der er truffet med hensyn til gennemførelsen af kapitalbaserede foranstaltninger eller eventuelle andre foranstaltninger, der er til rådighed, med henblik på at imødegå sårbarhederne i forbindelse med husholdningernes gældsætning, overvurdering af boligpriserne og udlånsstandarderne for nye realkreditlån i Luxembourg. Hvis der er mere end ét organ, der har ansvar for at træffe foranstaltninger for at imødegå de identificerede sårbarheder, bør der forelægges én fælles rapport.

c)   Henstilling C

Adressaten for henstilling C anmodes om senest den 31. oktober 2020 og derefter årligt indtil den 31. oktober 2022 at forelægge ESRB og Rådet en rapport om gennemførelsen af henstilling C. Hvis der er mere end ét organ, der har ansvar for at træffe foranstaltninger for at imødegå de identificerede sårbarheder, bør der forelægges én fælles rapport.

4.   Overvågning og vurdering

| 1. | ESRB's sekretariat:






  a) | bistår adressaterne ved at fremme en koordineret rapportering, udarbejde relevante skemaer og om nødvendigt give en detaljeret beskrivelse af procedurerne og tidsfristerne for opfølgning |
| --- | --- | --- |

1.

a)

bistår adressaterne ved at fremme en koordineret rapportering, udarbejde relevante skemaer og om nødvendigt give en detaljeret beskrivelse af procedurerne og tidsfristerne for opfølgning

| b) | kontrollerer adressaternes opfølgning, bistår dem på anmodning og aflægger rapport om opfølgningen til Det Almindelige Råd Tre vurderinger indledes således:






  i) | senest den 31. december 2020 vedrørende gennemførelsen af henstilling B |
| --- | --- | --- |

b)

kontrollerer adressaternes opfølgning, bistår dem på anmodning og aflægger rapport om opfølgningen til Det Almindelige Råd Tre vurderinger indledes således:

i)

senest den 31. december 2020 vedrørende gennemførelsen af henstilling B

| ii) | senest den 31. december 2021 vedrørende gennemførelsen af henstilling A og B og |
| --- | --- |

ii)

senest den 31. december 2021 vedrørende gennemførelsen af henstilling A og B og

| iii) | senest den 31. december 2022 vedrørende gennemførelsen af henstilling B og C. |
| --- | --- |

iii)

senest den 31. december 2022 vedrørende gennemførelsen af henstilling B og C.

| 2. | Det Almindelige Råd vurderer de foranstaltninger og begrundelser, som adressaterne har rapporteret, og træffer, i givet fald, afgørelse med hensyn til, om denne henstilling ikke er blevet fulgt, og om en adressat ikke har givet en tilfredsstillende begrundelse for at have undladt at træffe foranstaltninger. |
| --- | --- |

2.

Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 27. juni 2019.

Francesco MAZZAFERRO

Leder af ESRB's sekretariat,

på vegne af ESRB's Almindelige Råd

---

(1)  EUT L 331 af 15.12.2010, s. 1.

1

(2)  Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis henstilling ESRB/2013/1 af 4. april 2013 om delmål og instrumenter for den makroprudentielle politik (EUT C 170 af 15.6.2013, s. 1).

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU af 26. juni 2013 om adgang til at udøve virksomhed som kreditinstitut og om tilsyn med kreditinstitutter og investeringsselskaber, om ændring af direktiv 2002/87/EF og om ophævelse af direktiv 2006/48/EF og 2006/49/EF (EUT L 176 af 27.6.2013, s. 338).

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 af 26. juni 2013 om tilsynsmæssige krav til kreditinstitutter og investeringsselskaber og om ændring af forordning (EU) nr. 648/2012 (EUT L 176 af 27.6.2013, s. 1).

4

(5)  Jf. »Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector«, ESRB, november 2016, tilgængelig på ESRB’s websted www.esrb.europa.eu.

5

(6)  Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis advarsel ESRB/2016/09 af 22. september 2016 om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Luxembourg (EUT C 31 af 31.1.2017, s. 51).

6

(7)  Jf. »Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries«, ESRB, 2019, som findes på ESRB’s websted www.esrb.europa.eu.

7

(8)  Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis henstilling ESRB/2011/3 af 22. december 2011 om de nationale myndigheders makroprudentielle mandat (EUT C 41 af 14.2.2012, s. 1).

8

(9)  Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis henstilling ECB/2016/14 af 31. oktober 2016 om lukning af datahuller vedrørende fast ejendom (EUT C 31 af 31.1.2017, s. 1).

9

---

BILAG I

PRÆCISERING AF DE OVERHOLDELSESKRITERIER, DER FINDER ANVENDELSE PÅ HENSTILLINGERNE

Henstilling A — Retlig ramme for låntagerbaserede foranstaltninger

Følgende overholdelseskriterier gælder for henstilling A:

| 1. | Det bør med de retlige rammer for låntagerbaserede foranstaltninger i Luxembourg sikres, at:






  a) | de grænser, der gælder for gæld i forhold til indkomst og for gældsservicering i forhold til indkomst såvel som løbetidsgrænserne, gælder for lån ydet til alle typer af låntagere og af alle typer af långivere for at undgå omgåelse af grænserne |
| --- | --- | --- |

1.

a)

de grænser, der gælder for gæld i forhold til indkomst og for gældsservicering i forhold til indkomst såvel som løbetidsgrænserne, gælder for lån ydet til alle typer af låntagere og af alle typer af långivere for at undgå omgåelse af grænserne

| b) | kun fast ejendom kan anses for sikkerhed ved beregningen af belåningsgraden |
| --- | --- |

b)

kun fast ejendom kan anses for sikkerhed ved beregningen af belåningsgraden

| c) | de nationale myndigheder i Luxembourg, der har til opgave at anvende de låntagerbaserede foranstaltninger, er i stand til at aktivere retligt bindende låntagerbaserede foranstaltninger på en effektiv og forebyggende måde, og har den nødvendige fleksibilitet med henblik på at udforme disse foranstaltninger på grundlag af de identificerede sårbarheder. |
| --- | --- |

c)

de nationale myndigheder i Luxembourg, der har til opgave at anvende de låntagerbaserede foranstaltninger, er i stand til at aktivere retligt bindende låntagerbaserede foranstaltninger på en effektiv og forebyggende måde, og har den nødvendige fleksibilitet med henblik på at udforme disse foranstaltninger på grundlag af de identificerede sårbarheder.

| 2. | De retlige rammer for låntagerbaserede foranstaltninger i Luxembourg bør senest gælde fra 1. juli 2021. |
| --- | --- |

2.

Henstilling B — Aktivering af låntagerbaserede foranstaltninger

Følgende overholdelseskriterier gælder for henstilling B:

| 1. | Med henblik på at forhindre:






  a) | en væsentlig eller stigende andel af låntagere, der måske ikke vil være i stand til at afdrage deres gæld eller opretholde deres forbrug under negative økonomiske eller finansielle forhold eller efter en negativ udvikling på markedet for beboelsesejendomme, optager nye realkreditlån, eller |
| --- | --- | --- |

1.

a)

en væsentlig eller stigende andel af låntagere, der måske ikke vil være i stand til at afdrage deres gæld eller opretholde deres forbrug under negative økonomiske eller finansielle forhold eller efter en negativ udvikling på markedet for beboelsesejendomme, optager nye realkreditlån, eller

| b) | en væsentlig eller stigende andel af nye realkreditlån, for hvilke en beboelsesejendom er stillet som sikkerhed, der ville kunne medføre kredittab i tilfælde af misligholdelse og et efterfølgende fald i boligpriserne |
| --- | --- |

b)

en væsentlig eller stigende andel af nye realkreditlån, for hvilke en beboelsesejendom er stillet som sikkerhed, der ville kunne medføre kredittab i tilfælde af misligholdelse og et efterfølgende fald i boligpriserne

bør de nationale myndigheder i Luxembourg anvende en eller flere låntagerbaserede foranstaltninger i kombination (f.eks. grænser for belåningsprocenten kombineret med grænser for gæld i forhold til indkomst eller for gældsservicering i forhold til indkomst og løbetidsgrænser) med henblik på at sikre foranstaltningernes effektivitet og minimere risikoen for omgåelse og utilsigtede konsekvenser, som ville kunne reducere deres effektivitet og eventuelt skabe risici på andre områder.

| 2. | Forud for aktiveringen af de låntagerbaserede foranstaltninger bør der foretages en vurdering af Luxembourgs stilling i de økonomiske og finansielle cyklusser med henblik på at fastsætte en passende kalibrering og indfasning af sådanne foranstaltninger. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Efter aktiveringen af de låntagerbaserede foranstaltninger kan en yderligere stramning heraf eller aktiveringen af yderligere makroprudentielle foranstaltninger være nødvendig for at imødegå de sårbarheder, der er identificeret i Luxembourg. Dette afhænger af valget af de aktiverede låntagerbaserede foranstaltninger, den første kalibrering af de aktiverede foranstaltninger og resultaterne af vurderingen af sårbarheder. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Når den retlige ramme, der er henvist til i henstilling A er i kraft, kan de nationale myndigheder i Luxembourg, der har til opgave at anvende de låntagerbaserede foranstaltninger, beslutte at fastholde de eksisterende låntagerbaserede foranstaltninger, der ikke er retligt bindende, under forudsætning af, at det kan påvises, at de identificerede sårbarheder er blevet tilstrækkeligt imødegået af sådanne foranstaltninger. |
| --- | --- |

4.

Henstilling C — Strukturelle ændringer i forbindelse med realkreditlån og beboelsesejendomssektoren

Følgende overholdelseskriterium gælder for henstilling C:

Ved affattelsen af politikmodeller og inden gennemførelsen af politiske ændringer, bør der foretages en vurdering af virkningen af de foreslåede foranstaltninger under hensyntagen til Luxembourgs stilling i de økonomiske og finansielle cyklusser med henblik på at sikre, at sådanne foranstaltninger ikke bidrager til at forstærke eller udløse de akkumulerede sårbarheder i beboelsesejendomssektoren i Luxembourg.

---

| 30.10.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 366/22 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 366/22

---

DET EUROPÆISKE UDVALG FOR SYSTEMISKE RISICIS HENSTILLING

af 27. juni 2019

om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Holland (ESRB/2019/7)

(2019/C 366/04)

DET ALMINDELIGE RÅD FOR DET EUROPÆISKE UDVALG FOR SYSTEMISKE RISICI HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1092/2010 af 24. november 2010 om makrotilsyn på EU-plan med det finansielle system og om oprettelse af et europæisk udvalg for systemiske risici  (1), særlig artikel 3, 16, 17 og 18, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ejendomssektoren spiller en vigtig rolle i økonomien, og sektorens udvikling kan påvirke det finansielle system i væsentlig grad. Tidligere finansielle kriser har vist, at en uholdbar udvikling på ejendomsmarkederne kan have alvorlige konsekvenser for det finansielle systems stabilitet og stabiliteten i økonomien som helhed, hvilket også kan føre til negative, grænseoverskridende afsmittende virkninger. En negativ udvikling på markedet for fast ejendom i nogle medlemsstater har tidligere medført store kredittab og/eller haft en negativ indvirkning på realøkonomien. Sådanne virkninger afspejler det nære samspil mellem ejendomssektoren, finansieringsinstitutterne og andre sektorer i økonomien. Desuden forstærker de stærke indbyrdes forbindelser mellem det finansielle system og realøkonomien en negativ udvikling. |
| --- | --- |

(1)

Ejendomssektoren spiller en vigtig rolle i økonomien, og sektorens udvikling kan påvirke det finansielle system i væsentlig grad. Tidligere finansielle kriser har vist, at en uholdbar udvikling på ejendomsmarkederne kan have alvorlige konsekvenser for det finansielle systems stabilitet og stabiliteten i økonomien som helhed, hvilket også kan føre til negative, grænseoverskridende afsmittende virkninger. En negativ udvikling på markedet for fast ejendom i nogle medlemsstater har tidligere medført store kredittab og/eller haft en negativ indvirkning på realøkonomien. Sådanne virkninger afspejler det nære samspil mellem ejendomssektoren, finansieringsinstitutterne og andre sektorer i økonomien. Desuden forstærker de stærke indbyrdes forbindelser mellem det finansielle system og realøkonomien en negativ udvikling.

| (2) | Disse indbyrdes forbindelser er vigtige, fordi de betyder, at risici, der opstår i ejendomssektoren, kan have en systemisk virkning af procyklisk karakter. Sårbarheder i det finansielle system opbygges ofte under opsvingsfasen i cyklussen for fast ejendom. Opfattelsen af lavere risici for og lettere adgang til finansiering kan, sammen med en øget efterspørgsel efter fast ejendom, bidrage til hurtig kredit- og investeringsvækst, hvilket medfører et opadrettet pres på ejendomspriserne. Eftersom de deraf følgende højere værdier af sikkerhedsstillelse bidrager yderligere til at skabe øget udbud og efterspørgsel efter kredit, kan disse selvforstærkende mekanismer resultere i potentielle systemiske konsekvenser. Omvendt kan strammere kreditforhold, øget risikoaversion og et nedadrettet pres på ejendomspriserne under nedgangsfasen i cyklussen for fast ejendom påvirke låntagere og långiveres modstandsdygtighed negativt, hvorved de økonomiske forhold forringes. |
| --- | --- |

(2)

Disse indbyrdes forbindelser er vigtige, fordi de betyder, at risici, der opstår i ejendomssektoren, kan have en systemisk virkning af procyklisk karakter. Sårbarheder i det finansielle system opbygges ofte under opsvingsfasen i cyklussen for fast ejendom. Opfattelsen af lavere risici for og lettere adgang til finansiering kan, sammen med en øget efterspørgsel efter fast ejendom, bidrage til hurtig kredit- og investeringsvækst, hvilket medfører et opadrettet pres på ejendomspriserne. Eftersom de deraf følgende højere værdier af sikkerhedsstillelse bidrager yderligere til at skabe øget udbud og efterspørgsel efter kredit, kan disse selvforstærkende mekanismer resultere i potentielle systemiske konsekvenser. Omvendt kan strammere kreditforhold, øget risikoaversion og et nedadrettet pres på ejendomspriserne under nedgangsfasen i cyklussen for fast ejendom påvirke låntagere og långiveres modstandsdygtighed negativt, hvorved de økonomiske forhold forringes.

| (3) | Sårbarheder i forbindelse med beboelsesejendomme kan være en kilde til systemisk risiko og kan påvirke den finansielle stabilitet både direkte og indirekte. Direkte virkninger er kredittab på realkreditporteføljer som følge af negative økonomiske eller finansielle forhold og samtidige negative udviklinger på markedet for beboelsesejendomme. Indirekte virkninger kan hænge sammen med tilpasninger i husholdningernes forbrug, som kan føre til yderligere konsekvenser for realøkonomien og den finansielle stabilitet. |
| --- | --- |

(3)

Sårbarheder i forbindelse med beboelsesejendomme kan være en kilde til systemisk risiko og kan påvirke den finansielle stabilitet både direkte og indirekte. Direkte virkninger er kredittab på realkreditporteføljer som følge af negative økonomiske eller finansielle forhold og samtidige negative udviklinger på markedet for beboelsesejendomme. Indirekte virkninger kan hænge sammen med tilpasninger i husholdningernes forbrug, som kan føre til yderligere konsekvenser for realøkonomien og den finansielle stabilitet.

| (4) | Som det fremgår af betragtning 4 til henstilling ESRB/2013/1 (2), er det endelige mål med den makroprudentielle politik at bidrage til at sikre hele det finansielle systems stabilitet, herunder ved at styrke det finansielle systems modstandsdygtighed og mindske opbygningen af systemiske risici, for herved at sikre, at den finansielle sektor yder et holdbart bidrag til den økonomiske vækst. |
| --- | --- |

(4)

Som det fremgår af betragtning 4 til henstilling ESRB/2013/1 (2), er det endelige mål med den makroprudentielle politik at bidrage til at sikre hele det finansielle systems stabilitet, herunder ved at styrke det finansielle systems modstandsdygtighed og mindske opbygningen af systemiske risici, for herved at sikre, at den finansielle sektor yder et holdbart bidrag til den økonomiske vækst.

| (5) | Med henblik herpå kan de makroprudentielle myndigheder anvende en eller flere af de kapitalbaserede makroprudentielle foranstaltninger, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU (3) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 (4), og/eller låntagerbaserede makroprudentielle foranstaltninger, der udelukkende er baseret på national lovgivning, afhængigt af risikovurderingen. Selv om kapitalbaserede foranstaltninger primært har til formål at øge det finansielle systems modstandsdygtighed, kan låntagerbaserede foranstaltninger være særligt velegnede til at forhindre yderligere opbygning af systemiske risici. |
| --- | --- |

(5)

Med henblik herpå kan de makroprudentielle myndigheder anvende en eller flere af de kapitalbaserede makroprudentielle foranstaltninger, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU (3) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 (4), og/eller låntagerbaserede makroprudentielle foranstaltninger, der udelukkende er baseret på national lovgivning, afhængigt af risikovurderingen. Selv om kapitalbaserede foranstaltninger primært har til formål at øge det finansielle systems modstandsdygtighed, kan låntagerbaserede foranstaltninger være særligt velegnede til at forhindre yderligere opbygning af systemiske risici.

| (6) | Endvidere henstilles det i henstilling ESRB/2013/1, at medlemsstaterne fastlægger en retlig ramme, der gør det muligt for de makroprudentielle myndigheder at have direkte kontrol- eller henstillingsbeføjelser over de makroprudentielle instrumenter, der er identificeret i henstillingen. |
| --- | --- |

(6)

Endvidere henstilles det i henstilling ESRB/2013/1, at medlemsstaterne fastlægger en retlig ramme, der gør det muligt for de makroprudentielle myndigheder at have direkte kontrol- eller henstillingsbeføjelser over de makroprudentielle instrumenter, der er identificeret i henstillingen.

| (7) | I 2016 gennemførte Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici (ESRB) en vurdering af sårbarhederne vedrørende beboelsesejendomme på EU-plan (5). Denne vurdering gjorde det muligt for ESRB at identificere en række sårbarheder på mellemlangt sigt i flere lande som en kilde til systemiske risici for den finansielle stabilitet, hvilket førte til, at der blev udstedt advarsler til otte lande, heriblandt Holland (6). |
| --- | --- |

(7)

I 2016 gennemførte Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici (ESRB) en vurdering af sårbarhederne vedrørende beboelsesejendomme på EU-plan (5). Denne vurdering gjorde det muligt for ESRB at identificere en række sårbarheder på mellemlangt sigt i flere lande som en kilde til systemiske risici for den finansielle stabilitet, hvilket førte til, at der blev udstedt advarsler til otte lande, heriblandt Holland (6).

| (8) | I 2016 vedrørte den primære sårbarhed, der blev identificeret på markedet for beboelsesejendomme i Holland, husholdningernes høje gældsætning, idet en væsentlig andel af låntagerne havde en samlet gæld, der oversteg værdien af deres bolig. Denne sårbarhed afspejlede blandt andet, at selv om andelen af nye afdragsbærende realkreditlån steg, var en væsentlig andel af de eksisterende realkreditlån afdragsfrie — på trods af, at der i 2016 ikke var nogen tegn på overvurdering af priserne, og huspriserne i de store byer var ved at vende tilbage til niveauet før krisen. |
| --- | --- |

(8)

I 2016 vedrørte den primære sårbarhed, der blev identificeret på markedet for beboelsesejendomme i Holland, husholdningernes høje gældsætning, idet en væsentlig andel af låntagerne havde en samlet gæld, der oversteg værdien af deres bolig. Denne sårbarhed afspejlede blandt andet, at selv om andelen af nye afdragsbærende realkreditlån steg, var en væsentlig andel af de eksisterende realkreditlån afdragsfrie — på trods af, at der i 2016 ikke var nogen tegn på overvurdering af priserne, og huspriserne i de store byer var ved at vende tilbage til niveauet før krisen.

| (9) | ESRB har for nylig afsluttet en systematisk og fremadskuende vurdering i hele Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS) af sårbarheder vedrørende beboelsesejendomme (7). |
| --- | --- |

(9)

ESRB har for nylig afsluttet en systematisk og fremadskuende vurdering i hele Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS) af sårbarheder vedrørende beboelsesejendomme (7).

| (10) | Hvad angår Holland, har denne nylige vurdering vist, at husholdningernes gældsniveau siden 2016 er faldet en smule, og at andelen af nye afdragsfrie realkreditlån også er fortsat med at falde. På den anden side er huspriserne siden 2016 fortsat med at stige, hvilket har ført til lommer, hvor priserne er blevet overvurderet i de store byer. På denne baggrund er belåningsprocenten for nye realkreditlån fortsat høj, især fordi den lovgivningsmæssige grænse på 100 %, der gælder for belåningsprocenten, ikke kræver yderligere sikkerhed i tilfælde af et fald i boligpriserne. De sårbarheder, som denne udvikling udgør med hensyn til den finansielle stabilitet, afspejles ikke i anvendelsen af risikovægte for realkreditlån i Holland, som er blandt de laveste i EØF. |
| --- | --- |

(10)

Hvad angår Holland, har denne nylige vurdering vist, at husholdningernes gældsniveau siden 2016 er faldet en smule, og at andelen af nye afdragsfrie realkreditlån også er fortsat med at falde. På den anden side er huspriserne siden 2016 fortsat med at stige, hvilket har ført til lommer, hvor priserne er blevet overvurderet i de store byer. På denne baggrund er belåningsprocenten for nye realkreditlån fortsat høj, især fordi den lovgivningsmæssige grænse på 100 %, der gælder for belåningsprocenten, ikke kræver yderligere sikkerhed i tilfælde af et fald i boligpriserne. De sårbarheder, som denne udvikling udgør med hensyn til den finansielle stabilitet, afspejles ikke i anvendelsen af risikovægte for realkreditlån i Holland, som er blandt de laveste i EØF.

| (11) | Siden 2016 er den gradvise stramning af den retligt bindende grænse, der gælder for belåningsprocenten, fortsat, og den blev sænket til 100 % i 2018 (fra 106 % i 2012). I 2018 meddelte den hollandske regering også, at den gradvist ville sænke den øvre grænse for fradrag af renter på realkreditlån fra 49,5 % i 2018 til omkring 37 % i 2023. |
| --- | --- |

(11)

Siden 2016 er den gradvise stramning af den retligt bindende grænse, der gælder for belåningsprocenten, fortsat, og den blev sænket til 100 % i 2018 (fra 106 % i 2012). I 2018 meddelte den hollandske regering også, at den gradvist ville sænke den øvre grænse for fradrag af renter på realkreditlån fra 49,5 % i 2018 til omkring 37 % i 2023.

| (12) | På trods af, at den makroprudentielle myndighed i Holland (Financieel Stabiliteitscomité) har anbefalet en yderligere stramning af den retligt bindende grænse, der gælder for belåningsprocenten, til 90 %, har den hollandske regering, som er ansvarlig for at gennemføre sådanne foranstaltninger, valgt ikke at følge denne anbefaling. Desuden har den hollandske regering, idet der i nuværende retlige ramme ikke er fastsat en mekanisme, som kræver handling eller forklaring, ikke været formelt forpligtet til at forklare dens manglende handling til den makroprudentielle myndighed, men har kun redegjort for sin holdning over for det hollandske parlament. Med henblik på at imødegå de sårbarheder, der er identificeret i Holland, hvad angår lommer, hvor huspriserne er overvurderet, og sikkerhedsstillelse for nye realkreditlån, er det imidlertid nødvendigt at sænke den grænse, der gælder for belåningsprocenten. Endvidere er der på nuværende tidspunkt ikke nogen makroprudentielle kapitalbaserede foranstaltninger — f.eks. højere risikovægte for realkreditlån — til at imødegå de akkumulerede sårbarheder i forbindelse med sikkerhedsstillelsen for eksisterende realkreditlån og de eventuelle anden runde-effekter i forbindelse med husholdningernes gældsniveau. |
| --- | --- |

(12)

På trods af, at den makroprudentielle myndighed i Holland (Financieel Stabiliteitscomité) har anbefalet en yderligere stramning af den retligt bindende grænse, der gælder for belåningsprocenten, til 90 %, har den hollandske regering, som er ansvarlig for at gennemføre sådanne foranstaltninger, valgt ikke at følge denne anbefaling. Desuden har den hollandske regering, idet der i nuværende retlige ramme ikke er fastsat en mekanisme, som kræver handling eller forklaring, ikke været formelt forpligtet til at forklare dens manglende handling til den makroprudentielle myndighed, men har kun redegjort for sin holdning over for det hollandske parlament. Med henblik på at imødegå de sårbarheder, der er identificeret i Holland, hvad angår lommer, hvor huspriserne er overvurderet, og sikkerhedsstillelse for nye realkreditlån, er det imidlertid nødvendigt at sænke den grænse, der gælder for belåningsprocenten. Endvidere er der på nuværende tidspunkt ikke nogen makroprudentielle kapitalbaserede foranstaltninger — f.eks. højere risikovægte for realkreditlån — til at imødegå de akkumulerede sårbarheder i forbindelse med sikkerhedsstillelsen for eksisterende realkreditlån og de eventuelle anden runde-effekter i forbindelse med husholdningernes gældsniveau.

| (13) | Selv om gældsserviceringen i forhold til indkomst for realkreditlån har vigtige risikobegrænsende karakteristika, såsom formodninger om eventuelle renteforhøjelser, begrænser visse elementer i den nuværende metode til kalibrering af den grænse, der gælder for gældsservicering i forhold til indkomst i Holland, foranstaltningens effektivitet, og vil kunne øge dens procykliske virkning på de økonomiske og finansielle cyklusser. Selv om visse justeringer (såsom anvendelsen af fireårige gennemsnit ved beregningen af de procentsatser, der anvendes som input til kalibreringen) er foretaget for at imødegå metodens procykliske elementer, er visse af disse elementer der stadig. |
| --- | --- |

(13)

Selv om gældsserviceringen i forhold til indkomst for realkreditlån har vigtige risikobegrænsende karakteristika, såsom formodninger om eventuelle renteforhøjelser, begrænser visse elementer i den nuværende metode til kalibrering af den grænse, der gælder for gældsservicering i forhold til indkomst i Holland, foranstaltningens effektivitet, og vil kunne øge dens procykliske virkning på de økonomiske og finansielle cyklusser. Selv om visse justeringer (såsom anvendelsen af fireårige gennemsnit ved beregningen af de procentsatser, der anvendes som input til kalibreringen) er foretaget for at imødegå metodens procykliske elementer, er visse af disse elementer der stadig.

| (14) | Selv om de cykliske faktorer spiller en vigtig rolle ved at give næring til de sårbarheder, der er identificeret i Holland, er der også strukturelle faktorer, der har drevet disse sårbarheder, hvilket har medført en højere grad af systemisk risiko. Disse faktorer omfatter: i) manglende boligudbud, som har ført til et stigende opadrettet pres på boligpriserne og gælden i de husholdninger, der køber deres egen bolig, og ii) skattefradrag for betalte renter på realkreditlån, der kan virke som et incitament til, at husholdningerne overbelåner. |
| --- | --- |

(14)

Selv om de cykliske faktorer spiller en vigtig rolle ved at give næring til de sårbarheder, der er identificeret i Holland, er der også strukturelle faktorer, der har drevet disse sårbarheder, hvilket har medført en højere grad af systemisk risiko. Disse faktorer omfatter: i) manglende boligudbud, som har ført til et stigende opadrettet pres på boligpriserne og gælden i de husholdninger, der køber deres egen bolig, og ii) skattefradrag for betalte renter på realkreditlån, der kan virke som et incitament til, at husholdningerne overbelåner.

| (15) | ESRB har derfor konkluderet, at de makroprudentielle foranstaltninger, der er gældende i Holland, er delvist passende og delvist tilstrækkelige til at imødegå sårbarhederne i forbindelse med husholdningernes gældsætning på mellemlangt sigt. Som følge heraf er yderligere politiske tiltag påkrævede for at imødegå disse sårbarheder, som kan være en kilde til systemiske risici. De foranstaltninger, der foreslås i denne henstilling, har til formål at supplere de eksisterende makroprudentielle foranstaltninger i Holland. |
| --- | --- |

(15)

ESRB har derfor konkluderet, at de makroprudentielle foranstaltninger, der er gældende i Holland, er delvist passende og delvist tilstrækkelige til at imødegå sårbarhederne i forbindelse med husholdningernes gældsætning på mellemlangt sigt. Som følge heraf er yderligere politiske tiltag påkrævede for at imødegå disse sårbarheder, som kan være en kilde til systemiske risici. De foranstaltninger, der foreslås i denne henstilling, har til formål at supplere de eksisterende makroprudentielle foranstaltninger i Holland.

| (16) | I betragtning af, at sårbarhederne i en vis udstrækning er drevet af strukturelle faktorer, som strækker sig ud over de makroprudentielle politikker, er der behov for andre tiltag til at supplere og støtte de nuværende makroprudentielle foranstaltninger med det formål at imødegå de faktorer, der bidrager til opbygningen af systemiske risici på markedet for beboelsesejendomme i Holland mere effektivt, uden at der skabes uforholdsmæssige omkostninger for den hollandske realøkonomi og det finansielle system. |
| --- | --- |

(16)

I betragtning af, at sårbarhederne i en vis udstrækning er drevet af strukturelle faktorer, som strækker sig ud over de makroprudentielle politikker, er der behov for andre tiltag til at supplere og støtte de nuværende makroprudentielle foranstaltninger med det formål at imødegå de faktorer, der bidrager til opbygningen af systemiske risici på markedet for beboelsesejendomme i Holland mere effektivt, uden at der skabes uforholdsmæssige omkostninger for den hollandske realøkonomi og det finansielle system.

| (17) | Formålet med denne henstilling er at anbefale: a) at der i hollandsk lovgivning oprettes en mekanisme, som kræver handling eller forklaring, hvad angår anbefalinger udstedt af den makroprudentielle myndighed om aktivering af retligt bindende låntagerbaserede foranstaltninger b) at den eksisterende retligt bindende grænse, der gælder for belåningsprocenten, strammes c) at metoden til fastsættelse af den øvre grænse, der gælder for gældsservicering i forhold til indkomst, ændres og d) at der aktiveres kapitalbaserede foranstaltninger med henblik på at sikre banksektorens modstandsdygtighed i forbindelse med de sårbarheder på mellemlangt sigt, der er identificeret i Holland. Denne henstilling tilsigter også at understrege behovet for bredere politiske tiltag med det formål at begrænse de faktorer, der muliggør eller fremmer husholdningernes stigende gældsætning. |
| --- | --- |

(17)

Formålet med denne henstilling er at anbefale: a) at der i hollandsk lovgivning oprettes en mekanisme, som kræver handling eller forklaring, hvad angår anbefalinger udstedt af den makroprudentielle myndighed om aktivering af retligt bindende låntagerbaserede foranstaltninger b) at den eksisterende retligt bindende grænse, der gælder for belåningsprocenten, strammes c) at metoden til fastsættelse af den øvre grænse, der gælder for gældsservicering i forhold til indkomst, ændres og d) at der aktiveres kapitalbaserede foranstaltninger med henblik på at sikre banksektorens modstandsdygtighed i forbindelse med de sårbarheder på mellemlangt sigt, der er identificeret i Holland. Denne henstilling tilsigter også at understrege behovet for bredere politiske tiltag med det formål at begrænse de faktorer, der muliggør eller fremmer husholdningernes stigende gældsætning.

| (18) | Denne henstilling berører ikke de pengepolitiske mandater for centralbankerne i EU. |
| --- | --- |

(18)

Denne henstilling berører ikke de pengepolitiske mandater for centralbankerne i EU.

| (19) | ESRB's henstillinger offentliggøres, efter at Det Almindelige Råd har underrettet Rådet for Den Europæiske Union om sin hensigt herom og har givet Rådet lejlighed til at svare, og efter at adressaterne er blevet underrettet om hensigten om at offentliggøre — |
| --- | --- |

(19)

ESRB's henstillinger offentliggøres, efter at Det Almindelige Råd har underrettet Rådet for Den Europæiske Union om sin hensigt herom og har givet Rådet lejlighed til at svare, og efter at adressaterne er blevet underrettet om hensigten om at offentliggøre —

VEDTAGET DENNE HENSTILLING:

AFSNIT 1

HENSTILLINGER

Henstilling A — Retlig ramme for låntagerbaserede foranstaltninger

Det henstilles, at Holland sikrer, at den makroprudentielle myndigheds henstillingsbeføjelser over alle gældende retligt bindende låntagerbaserede foranstaltninger suppleres af en mekanisme, som kræver handling eller forklaring, eller alternativt, hvis dette ikke er muligt i henhold til hollandsk lovgivning, at der oprettes en ansvarlighedsmekanisme med henblik på at offentliggøre synspunkterne fra den myndighed, der er ansvarlig for anvendelsen af låntagerbaserede foranstaltninger efter en henstilling udstedt af den makroprudentielle myndighed i Holland.

Henstilling B — Stramning af låntagerbaserede foranstaltninger og kalibreringsmetode

| 1. | Det henstilles, at Holland sænker den nuværende retligt bindende grænse, der gælder for belåningsprocenten, for derved at sikre, at sikkerhedsstillelsen for nye realkreditlån er tilstrækkelig til at dække kredittab, der svarer til det eventuelle fald i boligpriserne under negative økonomiske eller finansielle forhold. |
| --- | --- |

1.

Det henstilles, at Holland sænker den nuværende retligt bindende grænse, der gælder for belåningsprocenten, for derved at sikre, at sikkerhedsstillelsen for nye realkreditlån er tilstrækkelig til at dække kredittab, der svarer til det eventuelle fald i boligpriserne under negative økonomiske eller finansielle forhold.

| 2. | Det henstilles, at Holland ændrer metoden til fastsættelse af den øvre grænse, der gælder for gældsservicering i forhold til indkomst, så foranstaltningen ikke fører til øget procyklikalitet for de økonomiske og finansielle cyklusser. |
| --- | --- |

2.

Det henstilles, at Holland ændrer metoden til fastsættelse af den øvre grænse, der gælder for gældsservicering i forhold til indkomst, så foranstaltningen ikke fører til øget procyklikalitet for de økonomiske og finansielle cyklusser.

Henstilling C — Aktivering af kapitalbaserede foranstaltninger

Det henstilles, at den makroprudentielle myndighed, den udpegede myndighed eller den kompetente myndighed i Holland, alt efter hvad der er relevant, ved at aktivere kapitalbaserede foranstaltninger, sikrer modstandsdygtigheden hos kreditinstitutter, der er godkendt i Holland, i lyset af, at der kan opstå systemiske risici i forbindelse med beboelsesejendomme, som kan føre til direkte og indirekte kredittabpå realkreditlån, eller som opstår som følge af, at husholdninger med boliglån sænker deres forbrug.

Henstilling D — Strukturelle ændringer i forbindelse med realkreditlån og beboelsesejendomssektoren

Det henstilles, at Holland reviderer sine politikker med henblik på at begrænse de strukturelle faktorer, der har drevet de sårbarheder, der i Holland er identificeret som en kilde til systemiske risici, idet de tilskynder husholdningerne til påtage sig uforholdsmæssigt stor realkreditgæld eller skaber uforholdsmæssigt stor vækst i boligpriserne og realkreditgælden.

AFSNIT 2

GENNEMFØRELSE

1.   Definitioner

I denne henstilling gælder følgende definitioner:

| a) | »låntagerbaserede foranstaltninger«: makroprudentielle foranstaltninger rettet mod låntagere |
| --- | --- |

a)

»låntagerbaserede foranstaltninger«: makroprudentielle foranstaltninger rettet mod låntagere

| b) | »direkte kontrol«: en faktisk og effektiv kapacitet til, hvor det er nødvendigt for at opnå et endeligt mål eller delmål, at pålægge de finansielle institutioner, som hører under den respektive makroprudentielle myndigheds arbejdsområde, makroprudentielle foranstaltninger, samt ændre disse |
| --- | --- |

b)

»direkte kontrol«: en faktisk og effektiv kapacitet til, hvor det er nødvendigt for at opnå et endeligt mål eller delmål, at pålægge de finansielle institutioner, som hører under den respektive makroprudentielle myndigheds arbejdsområde, makroprudentielle foranstaltninger, samt ændre disse

| c) | »henstillingsbeføjelser«: kapaciteten til ved brug af henstillinger at vejlede om anvendelsen af makroprudentielle instrumenter, hvor dette er nødvendigt for at nå et endeligt mål eller delmål |
| --- | --- |

c)

»henstillingsbeføjelser«: kapaciteten til ved brug af henstillinger at vejlede om anvendelsen af makroprudentielle instrumenter, hvor dette er nødvendigt for at nå et endeligt mål eller delmål

| d) | »belåningsprocent«: summen af alle lån eller lånetrancher, som låntager har stillet den faste ejendom som sikkerhed for på tidspunktet for kreditoptagelse, i forhold til værdien af ejendommen på tidspunktet for kreditoptagelse |
| --- | --- |

d)

»belåningsprocent«: summen af alle lån eller lånetrancher, som låntager har stillet den faste ejendom som sikkerhed for på tidspunktet for kreditoptagelse, i forhold til værdien af ejendommen på tidspunktet for kreditoptagelse

| e) | »makroprudentiel myndighed«: en national makroprudentiel myndighed med de mål, ordninger, beføjelser, ansvarlighedskrav og andre karakteristika, som er fastsat i henstilling ESRB/2011/3 (8) |
| --- | --- |

e)

»makroprudentiel myndighed«: en national makroprudentiel myndighed med de mål, ordninger, beføjelser, ansvarlighedskrav og andre karakteristika, som er fastsat i henstilling ESRB/2011/3 (8)

| f) | »gældsservicering«: de samlede renter og afdrag på en låntagers samlede gæld i løbet af en given periode (som regel et år) |
| --- | --- |

f)

»gældsservicering«: de samlede renter og afdrag på en låntagers samlede gæld i løbet af en given periode (som regel et år)

| g) | »gældsservicering i forhold til indkomst«: den samlede årlige gældsservicering i forhold til låntagers samlede årlige disponible indkomst på tidspunktet for kreditoptagelse |
| --- | --- |

g)

»gældsservicering i forhold til indkomst«: den samlede årlige gældsservicering i forhold til låntagers samlede årlige disponible indkomst på tidspunktet for kreditoptagelse

| h) | »mellemlangt sigt«: inden for en treårig horisont |
| --- | --- |

h)

»mellemlangt sigt«: inden for en treårig horisont

| i) | »retligt bindende låntagerbaserede foranstaltninger«: låntagerbaserede foranstaltninger, der indføres gennem bindende retsakter. |
| --- | --- |

i)

»retligt bindende låntagerbaserede foranstaltninger«: låntagerbaserede foranstaltninger, der indføres gennem bindende retsakter.

2.   Kriterier for gennemførelse

| 1. | Følgende kriterier gælder for gennemførelsen af denne henstilling:






  a) | der bør tages behørigt hensyn til proportionalitetsprincippet under hensyntagen til formålet med og indholdet af henstilling A, henstilling B, henstilling C og henstilling D. |
| --- | --- | --- |

1.

a)

der bør tages behørigt hensyn til proportionalitetsprincippet under hensyntagen til formålet med og indholdet af henstilling A, henstilling B, henstilling C og henstilling D.

| b) | i forbindelse med sænkningen af den eksisterende grænse, der gælder for belåningsprocenten i henhold til henstilling B, bør der ved kalibreringen og indfasningen af foranstaltningen tages hensyn til, hvor Holland befinder sig i de økonomiske og finansielle cyklusser samt eventuelle konsekvenser for de dermed forbundne omkostninger og fordele |
| --- | --- |

b)

i forbindelse med sænkningen af den eksisterende grænse, der gælder for belåningsprocenten i henhold til henstilling B, bør der ved kalibreringen og indfasningen af foranstaltningen tages hensyn til, hvor Holland befinder sig i de økonomiske og finansielle cyklusser samt eventuelle konsekvenser for de dermed forbundne omkostninger og fordele

| c) | i forbindelse med aktiveringen af kapitalbaserede foranstaltninger i henhold til henstilling C bør der ved kalibreringen og indfasningen af disse tages hensyn til, hvor Holland befinder sig i de økonomiske og finansielle cyklusser samt eventuelle konsekvenser for de dermed forbundne omkostninger og fordele |
| --- | --- |

c)

i forbindelse med aktiveringen af kapitalbaserede foranstaltninger i henhold til henstilling C bør der ved kalibreringen og indfasningen af disse tages hensyn til, hvor Holland befinder sig i de økonomiske og finansielle cyklusser samt eventuelle konsekvenser for de dermed forbundne omkostninger og fordele

| d) | hvad angår henstilling D, bør der ved indfasningen af sådanne foranstaltninger, når der foretages politiske ændringer, tages hensyn til, hvor Holland befinder sig i de økonomiske og finansielle cyklusser, således at disse foranstaltninger ikke bidrager til at forstærke eller udløse akkumulerede sårbarheder i beboelsesejendomssektoren i Holland |
| --- | --- |

d)

hvad angår henstilling D, bør der ved indfasningen af sådanne foranstaltninger, når der foretages politiske ændringer, tages hensyn til, hvor Holland befinder sig i de økonomiske og finansielle cyklusser, således at disse foranstaltninger ikke bidrager til at forstærke eller udløse akkumulerede sårbarheder i beboelsesejendomssektoren i Holland

| e) | særlige kriterier for overholdelse af henstilling B, henstilling C og henstilling D er fastlagt i bilag I. |
| --- | --- |

e)

særlige kriterier for overholdelse af henstilling B, henstilling C og henstilling D er fastlagt i bilag I.

| 2. | Denne henstillings adressater anmodes om at aflægge rapport til ESRB og Rådet om de foranstaltninger, som de har truffet på baggrund af denne henstilling, eller i givet fald at begrunde undladelsen af at gennemføre foranstaltninger. Rapporterne bør som minimum indeholde:






  a) | oplysninger om indhold og tidsfrister for de trufne foranstaltninger |
| --- | --- | --- |

2.

a)

oplysninger om indhold og tidsfrister for de trufne foranstaltninger

| b) | en vurdering af sårbarhederne i forbindelse med lommer, hvor boligpriserne er overvurderet, og sikkerhedsstillelsen for nye og eksisterende realkreditlån, herunder fordelingen af nye realkreditlån efter deres belåningsprocent, hvor de relevante forhold beregnes i overensstemmelse med bilag IV til Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis henstilling ESRB/2016/14 (9), sammen med de trufne foranstaltningers funktion under hensyn til målene i denne henstilling |
| --- | --- |

b)

en vurdering af sårbarhederne i forbindelse med lommer, hvor boligpriserne er overvurderet, og sikkerhedsstillelsen for nye og eksisterende realkreditlån, herunder fordelingen af nye realkreditlån efter deres belåningsprocent, hvor de relevante forhold beregnes i overensstemmelse med bilag IV til Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis henstilling ESRB/2016/14 (9), sammen med de trufne foranstaltningers funktion under hensyn til målene i denne henstilling

| c) | en detaljeret begrundelse for undladelse af at træffe foranstaltninger eller fravigelse fra denne henstilling, herunder forsinkelser. |
| --- | --- |

c)

en detaljeret begrundelse for undladelse af at træffe foranstaltninger eller fravigelse fra denne henstilling, herunder forsinkelser.

3.   Tidsfrister for opfølgning

Denne henstillings adressater anmodes om at aflægge rapport til ESRB og Rådet om de foranstaltninger, som de har truffet på baggrund af denne henstilling, eller i givet fald at begrunde undladelsen af at gennemføre foranstaltninger under iagttagelse af følgende tidsfrister:

| a) | Henstilling A

  Adressaten for henstilling A anmodes om senest den 31. marts 2021 at aflægge en endelig rapport til ESRB og Rådet om gennemførelsen af henstilling A. |
| --- | --- |

a)

Henstilling A

Adressaten for henstilling A anmodes om senest den 31. marts 2021 at aflægge en endelig rapport til ESRB og Rådet om gennemførelsen af henstilling A.

| b) | Henstilling B

  Adressaten for delhenstilling B, stk. 1, anmodes om senest den 31. oktober 2020 og derefter årligt indtil den 31. oktober 2022 at forelægge ESRB og Rådet en rapport om eventuelle foranstaltninger, der er truffet med hensyn til stramningen af låntagerbaserede foranstaltninger. Hvis der er mere end ét organ, der har ansvar for at træffe foranstaltninger til imødegåelse af de identificerede sårbarheder, bør der forelægges én fælles rapport.
  Adressaten for delhenstilling B, stk. 1, anmodes om senest den 31. marts 2021 at aflægge en rapport til ESRB og Rådet om gennemførelsen af delhenstilling B, stk. 2. Hvis der er mere end ét organ, der har ansvar for at træffe foranstaltninger til imødegåelse af de identificerede sårbarheder, bør der forelægges én fælles rapport. |
| --- | --- |

b)

Henstilling B

Adressaten for delhenstilling B, stk. 1, anmodes om senest den 31. oktober 2020 og derefter årligt indtil den 31. oktober 2022 at forelægge ESRB og Rådet en rapport om eventuelle foranstaltninger, der er truffet med hensyn til stramningen af låntagerbaserede foranstaltninger. Hvis der er mere end ét organ, der har ansvar for at træffe foranstaltninger til imødegåelse af de identificerede sårbarheder, bør der forelægges én fælles rapport.

Adressaten for delhenstilling B, stk. 1, anmodes om senest den 31. marts 2021 at aflægge en rapport til ESRB og Rådet om gennemførelsen af delhenstilling B, stk. 2. Hvis der er mere end ét organ, der har ansvar for at træffe foranstaltninger til imødegåelse af de identificerede sårbarheder, bør der forelægges én fælles rapport.

| c) | Henstilling C

  Adressaterne for henstilling C anmodes om senest den 31. oktober 2020 og derefter årligt indtil den 31. oktober 2022 at forelægge ESRB og Rådet en rapport om eventuelle foranstaltninger, der er truffet med hensyn til gennemførelsen af kapitalbaserede foranstaltninger. Hvis der er mere end ét organ, der har ansvar for at træffe foranstaltninger til imødegåelse af de identificerede sårbarheder, bør der forelægges én fælles rapport. |
| --- | --- |

c)

Henstilling C

Adressaterne for henstilling C anmodes om senest den 31. oktober 2020 og derefter årligt indtil den 31. oktober 2022 at forelægge ESRB og Rådet en rapport om eventuelle foranstaltninger, der er truffet med hensyn til gennemførelsen af kapitalbaserede foranstaltninger. Hvis der er mere end ét organ, der har ansvar for at træffe foranstaltninger til imødegåelse af de identificerede sårbarheder, bør der forelægges én fælles rapport.

| d) | Henstilling D

  Adressaten for henstilling D anmodes om senest den 31. oktober 2022 at forelægge ESRB og Rådet en rapport om gennemførelsen af henstilling D. Hvis der er mere end ét organ, der har ansvar for at træffe foranstaltninger til imødegåelse af de identificerede sårbarheder, bør der forelægges én fælles rapport. |
| --- | --- |

d)

Henstilling D

Adressaten for henstilling D anmodes om senest den 31. oktober 2022 at forelægge ESRB og Rådet en rapport om gennemførelsen af henstilling D. Hvis der er mere end ét organ, der har ansvar for at træffe foranstaltninger til imødegåelse af de identificerede sårbarheder, bør der forelægges én fælles rapport.

4.   Overvågning og vurdering

| 1. | ESRB's sekretariat:






  a) | bistår adressaterne ved at fremme en koordineret rapportering, udarbejde relevante skemaer og om nødvendigt give en detaljeret beskrivelse af procedurerne og tidsfristerne for opfølgning |
| --- | --- | --- |

1.

a)

bistår adressaterne ved at fremme en koordineret rapportering, udarbejde relevante skemaer og om nødvendigt give en detaljeret beskrivelse af procedurerne og tidsfristerne for opfølgning

| b) | kontrollerer adressaternes opfølgning, bistår dem på anmodning og aflægger rapport om opfølgningen til Det Almindelige Råd. Tre vurderinger foretages som følger:






  i) | senest den 31. december 2020 vedrørende gennemførelsen af delhenstilling B, stk. 1, og henstilling C. |
| --- | --- | --- |

b)

kontrollerer adressaternes opfølgning, bistår dem på anmodning og aflægger rapport om opfølgningen til Det Almindelige Råd. Tre vurderinger foretages som følger:

i)

senest den 31. december 2020 vedrørende gennemførelsen af delhenstilling B, stk. 1, og henstilling C.

| ii) | senest den 31. december 2021 vedrørende gennemførelsen af henstilling A, delhenstilling B, stk. 1 og stk. 2, og henstilling C. |
| --- | --- |

ii)

senest den 31. december 2021 vedrørende gennemførelsen af henstilling A, delhenstilling B, stk. 1 og stk. 2, og henstilling C.

| iii) | senest den 31. december 2022 vedrørende gennemførelsen af delhenstilling B, stk. 1, og henstilling C og D. |
| --- | --- |

iii)

senest den 31. december 2022 vedrørende gennemførelsen af delhenstilling B, stk. 1, og henstilling C og D.

| 2. | Det Almindelige Råd vurderer de foranstaltninger og begrundelser, som adressaterne har rapporteret, og træffer, i givet fald, afgørelse med hensyn til, om denne henstilling ikke er blevet fulgt, og om en adressat ikke har givet en tilfredsstillende begrundelse for at have undladt at træffe foranstaltninger. |
| --- | --- |

2.

Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 27. juni 2019.

Leder af ESRB's sekretariat,

på vegne af ESRB's Almindelige Råd

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  EUT L 331 af 15.12.2010, s. 1.

1

(2)  Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis henstilling ESRB/2013/1 af 4. april 2013 om delmål og instrumenter for den makroprudentielle politik (EUT C 170 af 15.6.2013, s. 1).

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU af 26. juni 2013 om adgang til at udøve virksomhed som kreditinstitut og om tilsyn med kreditinstitutter og investeringsselskaber, om ændring af direktiv 2002/87/EF og om ophævelse af direktiv 2006/48/EF og 2006/49/EF (EUT L 176 af 27.6.2013, s. 338).

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 af 26. juni 2013 om tilsynsmæssige krav til kreditinstitutter og investeringsselskaber og om ændring af forordning (EU) nr. 648/2012 (EUT L 176 af 27.6.2013, s. 1).

4

(5)  Jf. »Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector«, ESRB, november 2016, tilgængelig på ESRB’s websted www.esrb.europa.eu.

5

(6)  Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis advarsel ESRB/2016/10 af 22. september 2016 om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Holland (EUT C 31 af 31.1.2017, s. 53).

6

(7)  Jf. »Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries«, ESRB, 2019, som findes på ESRB’s websted www.esrb.europa.eu.

7

(8)  Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis henstilling ESRB/2011/3 af 22. december 2011 om de nationale myndigheders makroprudentielle mandat (EUT C 41 af 14.2.2012, s. 1).

8

(9)  Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis henstilling ECB/2016/14 af 31. oktober 2016 om lukning af datahuller vedrørende fast ejendom (EUT C 31 af 31.1.2017, s. 1).

9

---

BILAG I

PRÆCISERING AF DE OVERHOLDELSESKRITERIER, DER FINDER ANVENDELSE PÅ HENSTILLINGERNE

Henstilling B — Stramning af låntagerbaserede foranstaltninger og fremgangsmåde ved kalibreringen

Følgende overholdelseskriterium gælder for delhenstilling B, stk. 1:

Inden de eksisterende grænser, der gælder for belåningsprocenten, sænkes yderligere, bør der foretages en vurdering af, hvor Holland befinder sig i de økonomiske og finansielle cyklusser, med henblik på at fastsætte en passende kalibrering og indfasning af sådanne foranstaltninger.

Følgende overholdelseskriterium gælder for delhenstilling B, stk. 2:

Ved kalibrering af den grænse, der gælder for gældsservicering i forhold til indkomst, bør Holland vurdere de eventuelle procykliske virkninger af forskellige elementer i den metode, der anvendes til kalibreringen.

Henstilling C — Aktivering af kapitalbaserede foranstaltninger

Følgende overholdelseskriterier gælder for henstilling C:

| 1. | Inden der aktiveres kapitalbaserede foranstaltninger, bør der foretages en vurdering af, hvor Holland befinder sig i de økonomiske og finansielle cyklusser, med henblik på at fastslå, om det er hensigtsmæssigt at aktivere sådanne foranstaltninger. |
| --- | --- |

1.

Inden der aktiveres kapitalbaserede foranstaltninger, bør der foretages en vurdering af, hvor Holland befinder sig i de økonomiske og finansielle cyklusser, med henblik på at fastslå, om det er hensigtsmæssigt at aktivere sådanne foranstaltninger.

| 2. | Efter aktivering af de kapitalbaserede foranstaltninger kan en yderligere stramning heraf eller aktivering af yderligere makroprudentielle foranstaltninger være nødvendig for at imødegå de sårbarheder, der er identificeret i Holland. Dette afhænger af, hvilke kapitalbaserede foranstaltninger, man har valgt at aktivere, den første kalibrering af disse og resultaterne af vurderingen af sårbarheder. |
| --- | --- |

2.

Efter aktivering af de kapitalbaserede foranstaltninger kan en yderligere stramning heraf eller aktivering af yderligere makroprudentielle foranstaltninger være nødvendig for at imødegå de sårbarheder, der er identificeret i Holland. Dette afhænger af, hvilke kapitalbaserede foranstaltninger, man har valgt at aktivere, den første kalibrering af disse og resultaterne af vurderingen af sårbarheder.

Henstilling D — Strukturelle ændringer i forbindelse med realkreditlån og beboelsesejendomssektoren

Følgende overholdelseskriterium gælder for henstilling D:

Ved udarbejdelsen af politikmodeller og inden gennemførelsen af politiske ændringer bør der foretages en vurdering af, hvilken virkning de foreslåede foranstaltninger har under hensyntagen til, hvor Holland befinder sig i de økonomiske og finansielle cyklusser, med henblik på at sikre, at sådanne foranstaltninger ikke bidrager til at forstærke eller udløse de akkumulerede sårbarheder i beboelsesejendomssektoren i Holland.

---

| 30.10.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 366/29 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 366/29

---

DET EUROPÆISKE UDVALG FOR SYSTEMISKE RISICIS HENSTILLING

af 27. juni 2019

om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Finland

(ESRB/2019/8)

(2019/C 366/05)

DET ALMINDELIGE RÅD FOR DET EUROPÆISKE UDVALG FOR SYSTEMISKE RISICI HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1092/2010 af 24. november 2010 om makrotilsyn på EU-plan med det finansielle system og om oprettelse af et europæisk udvalg for systemiske risici  (1), særlig artikel 3, 16, 17 og 18, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ejendomssektoren spiller en vigtig rolle i økonomien, og sektorens udvikling kan påvirke det finansielle system i væsentlig grad. Tidligere finansielle kriser har vist, at en uholdbar udvikling på ejendomsmarkederne kan have alvorlige konsekvenser for det finansielle systems stabilitet og stabiliteten i økonomien som helhed, hvilket også kan føre til negative grænseoverskridende afsmittende virkninger. En negativ udvikling på markedet for fast ejendom i nogle medlemsstater har tidligere medført store kredittab og/eller haft en negativ indvirkning på realøkonomien. Sådanne virkninger afspejler det nære samspil mellem ejendomssektoren, finansieringsinstitutterne og andre sektorer i økonomien. Desuden forstærker de stærke indbyrdes forbindelser mellem det finansielle system og realøkonomien en negativ udvikling. |
| --- | --- |

(1)

Ejendomssektoren spiller en vigtig rolle i økonomien, og sektorens udvikling kan påvirke det finansielle system i væsentlig grad. Tidligere finansielle kriser har vist, at en uholdbar udvikling på ejendomsmarkederne kan have alvorlige konsekvenser for det finansielle systems stabilitet og stabiliteten i økonomien som helhed, hvilket også kan føre til negative grænseoverskridende afsmittende virkninger. En negativ udvikling på markedet for fast ejendom i nogle medlemsstater har tidligere medført store kredittab og/eller haft en negativ indvirkning på realøkonomien. Sådanne virkninger afspejler det nære samspil mellem ejendomssektoren, finansieringsinstitutterne og andre sektorer i økonomien. Desuden forstærker de stærke indbyrdes forbindelser mellem det finansielle system og realøkonomien en negativ udvikling.

| (2) | Disse indbyrdes forbindelser er vigtige, fordi de betyder, at risici, der opstår i ejendomssektoren, kan have en systemisk virkning af procyklisk karakter. Sårbarheder i det finansielle system opbygges ofte under opsvingsfasen i cyklussen for fast ejendom. Opfattelsen af lavere risici for og lettere adgang til finansiering kan, sammen med en øget efterspørgsel efter fast ejendom, bidrage til hurtig kredit- og investeringsvækst, hvilket medfører et opad rettet pres på ejendomspriserne. Eftersom de deraf følgende højere værdier af sikkerhedsstillelse bidrager yderligere til at skabe øget udbud og efterspørgsel efter kredit, kan disse selvforstærkende mekanismer potentielt have systemiske konsekvenser til følge. Omvendt kan strammere kreditforhold, øget risikoaversion og et nedadrettet pres på ejendomspriserne under nedgangsfasen i cyklussen for fast ejendom påvirke låntagere og långiveres modstandsdygtighed negativt, hvorved de økonomiske forhold forringes. |
| --- | --- |

(2)

Disse indbyrdes forbindelser er vigtige, fordi de betyder, at risici, der opstår i ejendomssektoren, kan have en systemisk virkning af procyklisk karakter. Sårbarheder i det finansielle system opbygges ofte under opsvingsfasen i cyklussen for fast ejendom. Opfattelsen af lavere risici for og lettere adgang til finansiering kan, sammen med en øget efterspørgsel efter fast ejendom, bidrage til hurtig kredit- og investeringsvækst, hvilket medfører et opad rettet pres på ejendomspriserne. Eftersom de deraf følgende højere værdier af sikkerhedsstillelse bidrager yderligere til at skabe øget udbud og efterspørgsel efter kredit, kan disse selvforstærkende mekanismer potentielt have systemiske konsekvenser til følge. Omvendt kan strammere kreditforhold, øget risikoaversion og et nedadrettet pres på ejendomspriserne under nedgangsfasen i cyklussen for fast ejendom påvirke låntagere og långiveres modstandsdygtighed negativt, hvorved de økonomiske forhold forringes.

| (3) | Sårbarheder i forbindelse med beboelsesejendomme kan være en kilde til systemisk risiko, og de kan påvirke den finansielle stabilitet både direkte og indirekte. Direkte virkninger består af kredittab fra realkreditporteføljer på grund af negative økonomiske eller finansielle forhold og samtidige negative udviklinger på markedet for beboelsesejendomme. Indirekte virkninger kan hænge sammen med tilpasninger i husholdningernes forbrug, hvilket fører til yderligere konsekvenser for realøkonomien og den finansielle stabilitet. |
| --- | --- |

(3)

Sårbarheder i forbindelse med beboelsesejendomme kan være en kilde til systemisk risiko, og de kan påvirke den finansielle stabilitet både direkte og indirekte. Direkte virkninger består af kredittab fra realkreditporteføljer på grund af negative økonomiske eller finansielle forhold og samtidige negative udviklinger på markedet for beboelsesejendomme. Indirekte virkninger kan hænge sammen med tilpasninger i husholdningernes forbrug, hvilket fører til yderligere konsekvenser for realøkonomien og den finansielle stabilitet.

| (4) | Som det fremgår af fjerde betragtning til henstilling ESRB/2013/1 (2), er det endelige mål med den makroprudentielle politik at bidrage til at sikre hele det finansielle systems stabilitet, herunder ved at styrke det finansielle systems modstandsdygtighed og mindske opbygningen af systemiske risici, for herved at sikre, at den finansielle sektor yder et holdbart bidrag til den økonomiske vækst. |
| --- | --- |

(4)

Som det fremgår af fjerde betragtning til henstilling ESRB/2013/1 (2), er det endelige mål med den makroprudentielle politik at bidrage til at sikre hele det finansielle systems stabilitet, herunder ved at styrke det finansielle systems modstandsdygtighed og mindske opbygningen af systemiske risici, for herved at sikre, at den finansielle sektor yder et holdbart bidrag til den økonomiske vækst.

| (5) | Med henblik herpå kan de makroprudentielle myndigheder anvende en eller flere af de kapitalbaserede makroprudentielle foranstaltninger, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU (3) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 (4), og/eller låntagerbaserede makroprudentielle foranstaltninger, der udelukkende er baseret på national lovgivning, afhængigt af risikovurderingen. Selv om kapitalbaserede foranstaltninger primært har til formål at øge det finansielle systems modstandsdygtighed, kan låntagerbaserede foranstaltninger være særligt velegnede til at forhindre yderligere opbygning af systemiske risici. |
| --- | --- |

(5)

Med henblik herpå kan de makroprudentielle myndigheder anvende en eller flere af de kapitalbaserede makroprudentielle foranstaltninger, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU (3) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 (4), og/eller låntagerbaserede makroprudentielle foranstaltninger, der udelukkende er baseret på national lovgivning, afhængigt af risikovurderingen. Selv om kapitalbaserede foranstaltninger primært har til formål at øge det finansielle systems modstandsdygtighed, kan låntagerbaserede foranstaltninger være særligt velegnede til at forhindre yderligere opbygning af systemiske risici.

| (6) | Endvidere henstilles det i henstilling ESRB/2013/1, at medlemsstaterne fastlægger en retlig ramme, der gør det muligt for de makroprudentielle myndigheder at have direkte kontrol- eller henstillingsbeføjelser over de makroprudentielle instrumenter, der er identificeret i henstillingen. |
| --- | --- |

(6)

Endvidere henstilles det i henstilling ESRB/2013/1, at medlemsstaterne fastlægger en retlig ramme, der gør det muligt for de makroprudentielle myndigheder at have direkte kontrol- eller henstillingsbeføjelser over de makroprudentielle instrumenter, der er identificeret i henstillingen.

| (7) | I 2016 gennemførte Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici (ESRB) en vurdering af sårbarhederne vedrørende beboelsesejendomme på EU-plan (5). Denne vurdering gjorde det muligt for ESRB at identificere en række sårbarheder på mellemlang sigt i flere lande som en kilde til systemiske risici for den finansielle stabilitet, hvilket førte til, at der blev udstedt advarsler til otte lande, heriblandt Finland (6). |
| --- | --- |

(7)

I 2016 gennemførte Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici (ESRB) en vurdering af sårbarhederne vedrørende beboelsesejendomme på EU-plan (5). Denne vurdering gjorde det muligt for ESRB at identificere en række sårbarheder på mellemlang sigt i flere lande som en kilde til systemiske risici for den finansielle stabilitet, hvilket førte til, at der blev udstedt advarsler til otte lande, heriblandt Finland (6).

| (8) | I 2016 var den primære sårbarhed, der blev identificeret på markedet for beboelsesejendomme i Finland husholdningernes høje og stigende gældsætning, idet en væsentlig andel af husholdningerne var eventuelt sårbar over for negative økonomiske eller finansielle forhold eller en negativ udvikling på dette marked. |
| --- | --- |

(8)

I 2016 var den primære sårbarhed, der blev identificeret på markedet for beboelsesejendomme i Finland husholdningernes høje og stigende gældsætning, idet en væsentlig andel af husholdningerne var eventuelt sårbar over for negative økonomiske eller finansielle forhold eller en negativ udvikling på dette marked.

| (9) | ESRB har for nylig afsluttet en systematisk og fremadskuende vurdering i hele Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS) af sårbarheder vedrørende beboelsesejendomme (7). |
| --- | --- |

(9)

ESRB har for nylig afsluttet en systematisk og fremadskuende vurdering i hele Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS) af sårbarheder vedrørende beboelsesejendomme (7).

| (10) | Hvad angår Finland har denne nylige vurdering vist, at husholdningernes gældsniveau er højere, end det var i 2016. For nylig er denne stigning delvist udgjort af lån optaget af boligselskaber (8) og så tilbagebetalt gennem husholdningernes indkomst og andre investorer, der har aktier i disse selskaber. Derudover støtter nyligt tilgængelige oplysninger vedrørende kreditstandarder for nye realkreditlån tidligere oplysninger om, at en væsentlig andel af husholdningerne er potentielt sårbar over for negative økonomiske eller finansielle forhold eller en negativ udvikling på markedet for beboelsesejendomme. |
| --- | --- |

(10)

Hvad angår Finland har denne nylige vurdering vist, at husholdningernes gældsniveau er højere, end det var i 2016. For nylig er denne stigning delvist udgjort af lån optaget af boligselskaber (8) og så tilbagebetalt gennem husholdningernes indkomst og andre investorer, der har aktier i disse selskaber. Derudover støtter nyligt tilgængelige oplysninger vedrørende kreditstandarder for nye realkreditlån tidligere oplysninger om, at en væsentlig andel af husholdningerne er potentielt sårbar over for negative økonomiske eller finansielle forhold eller en negativ udvikling på markedet for beboelsesejendomme.

| (11) | Siden 2016 har de finske nationale myndigheder strammet eller indført en række låntager- og kapitalbaserede foranstaltninger. i) i 2017 indførte bestyrelsen for Finanssivalvonta (det finske finanstilsyn) i henhold til artikel 458 i forordning (EU) nr. 575/2013 en minimumsgrænse for den gennemsnitlige risikovægt på 15 % for boliglån for kreditinstitutter, der anvender den interne ratingmetode, ii) i 2018 blev en systemisk risikobuffer på mellem 1 % og 3 % pålagt alle kreditinstitutter, iii) i 2018 blev den grænse, der gælder for belåningsprocenten strammet fra 90 % til 85 %, og iv) også i 2018 udstedte Finanssivalvonta henstillinger vedrørende lånestandarder for nye lån, som også fandt anvendelse på boligselskaber. Derudover blev skattefradraget for udgifter til realkreditrenter sænket fra 100 % i 2011 til 25 % i 2019. |
| --- | --- |

(11)

Siden 2016 har de finske nationale myndigheder strammet eller indført en række låntager- og kapitalbaserede foranstaltninger. i) i 2017 indførte bestyrelsen for Finanssivalvonta (det finske finanstilsyn) i henhold til artikel 458 i forordning (EU) nr. 575/2013 en minimumsgrænse for den gennemsnitlige risikovægt på 15 % for boliglån for kreditinstitutter, der anvender den interne ratingmetode, ii) i 2018 blev en systemisk risikobuffer på mellem 1 % og 3 % pålagt alle kreditinstitutter, iii) i 2018 blev den grænse, der gælder for belåningsprocenten strammet fra 90 % til 85 %, og iv) også i 2018 udstedte Finanssivalvonta henstillinger vedrørende lånestandarder for nye lån, som også fandt anvendelse på boligselskaber. Derudover blev skattefradraget for udgifter til realkreditrenter sænket fra 100 % i 2011 til 25 % i 2019.

| (12) | På trods af disse nyligt indførte foranstaltninger, og undtagen den grænse, der gælder for belåningsprocenten, er andre retligt bindende låntagerbaserede foranstaltninger — navnlig de grænser, der gælder for gæld i forhold til indkomst og for gældsservicering i forhold til indkomst og løbetidsgrænser — stadig ikke tilgængelige i Finland, selv om sådanne foranstaltninger kan være nødvendige på mellemlangt sigt, hvis sårbarhederne i forbindelse med husholdningernes gældsætning fortsætter med at øges. Aktiveringen af de grænser, der gælder for enten gæld i forhold til indkomst eller for gældsservicering i forhold til indkomst, i kombination med løbetidsgrænser, ville øge effektiviteten af de eksisterende makroprudentielle foranstaltninger, der allerede er gældende. Derudover defineres belåningsprocenten på nuværende tidspunkt på en måde, der gør det muligt at anse andre aktiver end fast ejendom som sikkerhed. |
| --- | --- |

(12)

På trods af disse nyligt indførte foranstaltninger, og undtagen den grænse, der gælder for belåningsprocenten, er andre retligt bindende låntagerbaserede foranstaltninger — navnlig de grænser, der gælder for gæld i forhold til indkomst og for gældsservicering i forhold til indkomst og løbetidsgrænser — stadig ikke tilgængelige i Finland, selv om sådanne foranstaltninger kan være nødvendige på mellemlangt sigt, hvis sårbarhederne i forbindelse med husholdningernes gældsætning fortsætter med at øges. Aktiveringen af de grænser, der gælder for enten gæld i forhold til indkomst eller for gældsservicering i forhold til indkomst, i kombination med løbetidsgrænser, ville øge effektiviteten af de eksisterende makroprudentielle foranstaltninger, der allerede er gældende. Derudover defineres belåningsprocenten på nuværende tidspunkt på en måde, der gør det muligt at anse andre aktiver end fast ejendom som sikkerhed.

| (13) | ESRB har derfor konkluderet, at de makroprudentielle foranstaltninger, der er gældende eller tilgængelige i Finland, kun er delvist passende og delvist tilstrækkelige til at imødegå sårbarhederne i forbindelse med husholdningernes gældsætning på mellemlang sigt. Som følge heraf er yderligere politiske tiltag påkrævede for at imødegå disse sårbarheder, som kan være en kilde til systemiske risici. De foranstaltninger, der foreslås i denne henstilling, har til formål at supplere de eksisterende makroprudentielle foranstaltninger i Finland. |
| --- | --- |

(13)

ESRB har derfor konkluderet, at de makroprudentielle foranstaltninger, der er gældende eller tilgængelige i Finland, kun er delvist passende og delvist tilstrækkelige til at imødegå sårbarhederne i forbindelse med husholdningernes gældsætning på mellemlang sigt. Som følge heraf er yderligere politiske tiltag påkrævede for at imødegå disse sårbarheder, som kan være en kilde til systemiske risici. De foranstaltninger, der foreslås i denne henstilling, har til formål at supplere de eksisterende makroprudentielle foranstaltninger i Finland.

| (14) | Formålet med denne henstilling er at henstille, at der i finsk lovgivning indføres retligt bindende låntagerbaserede foranstaltninger, samt at sådanne foranstaltninger vedtages for at forhindre, at sårbarhederne i forbindelse med husholdningernes gældsætning øges. |
| --- | --- |

(14)

Formålet med denne henstilling er at henstille, at der i finsk lovgivning indføres retligt bindende låntagerbaserede foranstaltninger, samt at sådanne foranstaltninger vedtages for at forhindre, at sårbarhederne i forbindelse med husholdningernes gældsætning øges.

| (15) | Denne henstilling berører ikke de pengepolitiske mandater for centralbankerne i EU. |
| --- | --- |

(15)

Denne henstilling berører ikke de pengepolitiske mandater for centralbankerne i EU.

| (16) | ESRB's henstillinger offentliggøres, efter at Det Almindelige Råd har underrettet Rådet for Den Europæiske Union om sin hensigt herom og har givet Rådet lejlighed til at svare, og efter at adressaterne er blevet underrettet om hensigten om at offentliggøre — |
| --- | --- |

(16)

ESRB's henstillinger offentliggøres, efter at Det Almindelige Råd har underrettet Rådet for Den Europæiske Union om sin hensigt herom og har givet Rådet lejlighed til at svare, og efter at adressaterne er blevet underrettet om hensigten om at offentliggøre —

VEDTAGET DENNE HENSTILLING:

AFSNIT 1

HENSTILLINGER

Henstilling A — Retlig ramme for låntagerbaserede foranstaltninger

| 1. | Det henstilles, at Finland sikrer, at den eksisterende retlige ramme for låntagerbaserede foranstaltninger som minimum omfatter følgende retligt bindende låntagerbaserede foranstaltninger:






  a) | enten de grænser, der gælder for gæld i forhold til indkomst eller de grænser, der gælder for gældsservicering i forhold til indkomst |
| --- | --- | --- |

1.

a)

enten de grænser, der gælder for gæld i forhold til indkomst eller de grænser, der gælder for gældsservicering i forhold til indkomst

| b) | de grænser, der gælder for belåningsprocent og |
| --- | --- |

b)

de grænser, der gælder for belåningsprocent og

| c) | grænser for løbetid. |
| --- | --- |

c)

grænser for løbetid.

| 2. | Det henstilles, at Finland ændrer definitionen af belåningsprocenten i den eksisterende retlige ramme for låntagerbaserede foranstaltninger. |
| --- | --- |

2.

Henstilling B — Aktivering af indkomstrelaterede låntagerbaserede foranstaltninger

| 1. | Det henstilles, at de finske nationale myndigheder, der har til opgave at aktivere de indkomstrelaterede låntagerbaserede foranstaltninger, indtil den eksisterende retlige ramme, der er henvist til i henstilling A, er blevet ændret, anvender låntagerbaserede foranstaltninger, der ikke er retligt bindende, med henblik på at undgå, at en betydelig eller stigende andel af låntagere, der optager nye realkreditlån, måske ikke vil være i stand til at afdrage deres gæld eller opretholde deres forbrug under negative økonomiske eller finansielle forhold eller efter en negativ udvikling på markedet for beboelsesejendomme. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Det henstilles, at de finske nationale myndigheder, der har til opgave at aktivere eller kalibrere de indkomstrelaterede låntagerbaserede foranstaltninger, når den eksisterende retlige ramme, der er henvist til i henstilling A, er blevet ændret, henholdsvis aktiverer eller kalibrerer retligt bindende indkomstrelaterede låntagerbaserede foranstaltninger med henblik på yderligere at imødegå de mål, der er fastsat i delhenstilling B, stk. 1. |
| --- | --- |

2.

AFSNIT 2

GENNEMFØRELSE

1.   Definitioner

I denne henstilling gælder følgende definitioner:

| a) | »låntagerbaserede foranstaltninger«: makroprudentielle foranstaltninger rettet mod låntagere |
| --- | --- |

a)

»låntagerbaserede foranstaltninger«: makroprudentielle foranstaltninger rettet mod låntagere

| b) | »direkte kontrol«: faktisk og effektiv kapacitet til, hvor dette er nødvendigt for at opnå et endeligt mål eller delmål, at pålægge de finansielle institutioner, som hører under den tilsvarende makroprudentielle myndigheds arbejdsområde, makroprudentielle foranstaltninger, samt ændre disse |
| --- | --- |

b)

»direkte kontrol«: faktisk og effektiv kapacitet til, hvor dette er nødvendigt for at opnå et endeligt mål eller delmål, at pålægge de finansielle institutioner, som hører under den tilsvarende makroprudentielle myndigheds arbejdsområde, makroprudentielle foranstaltninger, samt ændre disse

| c) | »henstillingsbeføjelser«: kapaciteten til ved brug af henstillinger at vejlede om anvendelsen af makroprudentielle instrumenter, hvor dette er nødvendigt for at nå et endeligt mål eller delmål |
| --- | --- |

c)

»henstillingsbeføjelser«: kapaciteten til ved brug af henstillinger at vejlede om anvendelsen af makroprudentielle instrumenter, hvor dette er nødvendigt for at nå et endeligt mål eller delmål

| d) | »belåningsprocent«: summen af alle lån eller lånetrancher, som låntager har stillet den faste ejendom som sikkerhed for på tidspunktet for kreditoptagelse, i forhold til værdien af ejendommen på tidspunktet for kreditoptagelse |
| --- | --- |

d)

»belåningsprocent«: summen af alle lån eller lånetrancher, som låntager har stillet den faste ejendom som sikkerhed for på tidspunktet for kreditoptagelse, i forhold til værdien af ejendommen på tidspunktet for kreditoptagelse

| e) | »retligt bindende låntagerbaserede foranstaltninger«: låntagerbaserede foranstaltninger, der indføres gennem bindende retsakter |
| --- | --- |

e)

»retligt bindende låntagerbaserede foranstaltninger«: låntagerbaserede foranstaltninger, der indføres gennem bindende retsakter

| f) | »gæld i forhold til indkomst«: låntagers samlede gæld på tidspunktet for kreditoptagelse i forhold til låntagers samlede årlige disponible indkomst på tidspunktet for kreditoptagelse |
| --- | --- |

f)

»gæld i forhold til indkomst«: låntagers samlede gæld på tidspunktet for kreditoptagelse i forhold til låntagers samlede årlige disponible indkomst på tidspunktet for kreditoptagelse

| g) | »gældsservicering«: de samlede renter og afdrag på en låntagers samlede gæld i løbet af en given periode (som regel et år) |
| --- | --- |

g)

»gældsservicering«: de samlede renter og afdrag på en låntagers samlede gæld i løbet af en given periode (som regel et år)

| h) | »gældsservicering i forhold til indkomst«: den samlede årlige gældsservicering i forhold til låntagers samlede årlige disponible indkomst på tidspunktet for kreditoptagelse |
| --- | --- |

h)

»gældsservicering i forhold til indkomst«: den samlede årlige gældsservicering i forhold til låntagers samlede årlige disponible indkomst på tidspunktet for kreditoptagelse

| i) | »løbetid«: varigheden af aftalen om lån mod pant i fast ejendom til beboelse udtrykt i år på tidspunktet for kreditoptagelse |
| --- | --- |

i)

»løbetid«: varigheden af aftalen om lån mod pant i fast ejendom til beboelse udtrykt i år på tidspunktet for kreditoptagelse

| j) | »mellemlang sigt«: inden for en treårig horisont |
| --- | --- |

j)

»mellemlang sigt«: inden for en treårig horisont

| k) | »Indkomstrelaterede låntagerbaserede foranstaltninger«: de grænser, der gælder for gæld i forhold til indkomst og de grænser, der gælder for gældsservicering i forhold til indkomst |
| --- | --- |

k)

»Indkomstrelaterede låntagerbaserede foranstaltninger«: de grænser, der gælder for gæld i forhold til indkomst og de grænser, der gælder for gældsservicering i forhold til indkomst

| l) | »makroprudentiel myndighed«: en national makroprudentiel myndighed med de mål, ordninger, beføjelser, ansvarlighedskrav og andre karakteristika, som er fastsat i henstilling ESRB/2011/3 (9) |
| --- | --- |

l)

»makroprudentiel myndighed«: en national makroprudentiel myndighed med de mål, ordninger, beføjelser, ansvarlighedskrav og andre karakteristika, som er fastsat i henstilling ESRB/2011/3 (9)

2.   Kriterier for gennemførelse

| 1. | Følgende kriterier gælder for gennemførelsen af denne henstilling:






  a) | der bør tages behørigt hensyn til proportionalitetsprincippet under hensyntagen til formålet med og indholdet af henstilling A og henstilling B. |
| --- | --- | --- |

1.

a)

der bør tages behørigt hensyn til proportionalitetsprincippet under hensyntagen til formålet med og indholdet af henstilling A og henstilling B.

| b) | Henstilling A skal gennemføres før delhenstilling B, stk. 2, med henblik på at sikre overensstemmelse med delhenstilling B, stk. 2. |
| --- | --- |

b)

Henstilling A skal gennemføres før delhenstilling B, stk. 2, med henblik på at sikre overensstemmelse med delhenstilling B, stk. 2.

| c) | i forbindelse med aktiveringen af indkomstrelaterede låntagerbaserede foranstaltninger i henhold til henstilling B bør der ved kalibreringen og indfasningen af disse tages hensyn til Finlands position i de økonomiske og finansielle cyklusser samt eventuelle konsekvenser for de dermed forbundne omkostninger og fordele |
| --- | --- |

c)

i forbindelse med aktiveringen af indkomstrelaterede låntagerbaserede foranstaltninger i henhold til henstilling B bør der ved kalibreringen og indfasningen af disse tages hensyn til Finlands position i de økonomiske og finansielle cyklusser samt eventuelle konsekvenser for de dermed forbundne omkostninger og fordele

| d) | særlige kriterier for overholdelse af henstilling A og henstilling B er fastlagt i bilag I. |
| --- | --- |

d)

særlige kriterier for overholdelse af henstilling A og henstilling B er fastlagt i bilag I.

| 2. | Denne henstillings adressater anmodes om at aflægge rapport til ESRB og Rådet om de foranstaltninger, som de har truffet på baggrund af denne henstilling, eller i givet fald at begrunde undladelsen af at gennemføre foranstaltninger. Rapporterne bør som minimum indeholde:






  a) | oplysninger om indhold og tidsfrister for de trufne foranstaltninger |
| --- | --- | --- |

2.

a)

oplysninger om indhold og tidsfrister for de trufne foranstaltninger

| b) | en vurdering af sårbarhederne i forbindelse med husholdningernes gældsætning og udlånsstandarderne for nye realkreditlån, herunder fordelingen af nye realkreditlån efter deres gældsservicering i forhold til indkomst og løbetider, hvor de relevante forhold beregnes i overensstemmelse med bilag IV til Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis henstilling ESRB/2016/14 (10), sammen med de trufne foranstaltningers funktion under hensyn til målene i denne henstilling |
| --- | --- |

b)

en vurdering af sårbarhederne i forbindelse med husholdningernes gældsætning og udlånsstandarderne for nye realkreditlån, herunder fordelingen af nye realkreditlån efter deres gældsservicering i forhold til indkomst og løbetider, hvor de relevante forhold beregnes i overensstemmelse med bilag IV til Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis henstilling ESRB/2016/14 (10), sammen med de trufne foranstaltningers funktion under hensyn til målene i denne henstilling

| c) | en detaljeret begrundelse for undladelsen af at træffe foranstaltninger eller fravigelse fra denne henstilling, herunder forsinkelser. |
| --- | --- |

c)

en detaljeret begrundelse for undladelsen af at træffe foranstaltninger eller fravigelse fra denne henstilling, herunder forsinkelser.

3.   Tidsfrister for opfølgning

Denne henstillings adressater anmodes om at aflægge rapport til ESRB og Rådet om de foranstaltninger, som de har truffet på baggrund af denne henstilling, eller i givet fald at begrunde undladelsen af at gennemføre foranstaltninger under iagttagelse af følgende tidsplaner:

| a) | Henstilling A







  i) | Adressaten for henstilling A anmodes om senest den 31. oktober 2020 at forelægge ESRB og Rådet en rapport om gennemførelsen af henstilling A, der som minimum indeholder en erklæring, hvori det præciseres, hvorvidt det er planlagt, at henstilling A gennemføres, og hvilket organ eller organer, der har ansvaret for afgørelsen om at aktivere og gennemføre de låntagerbaserede foranstaltninger, der er fastsat i henstillingen. ESRB kan informere adressaten for henstilling A om dets holdning til den foreløbige rapport. |
| --- | --- | --- |

a)

Henstilling A

i)

Adressaten for henstilling A anmodes om senest den 31. oktober 2020 at forelægge ESRB og Rådet en rapport om gennemførelsen af henstilling A, der som minimum indeholder en erklæring, hvori det præciseres, hvorvidt det er planlagt, at henstilling A gennemføres, og hvilket organ eller organer, der har ansvaret for afgørelsen om at aktivere og gennemføre de låntagerbaserede foranstaltninger, der er fastsat i henstillingen. ESRB kan informere adressaten for henstilling A om dets holdning til den foreløbige rapport.

| ii) | Adressaten for henstilling A anmodes om senest den 31. marts 2021 at aflægge en endelig rapport til ESRB og Rådet om gennemførelsen af henstilling A. |
| --- | --- |

ii)

Adressaten for henstilling A anmodes om senest den 31. marts 2021 at aflægge en endelig rapport til ESRB og Rådet om gennemførelsen af henstilling A.

| b) | Henstilling B

  Adressaterne for henstilling B anmodes om senest den 31. oktober 2020 og derefter årligt indtil den 31. oktober 2022 at forelægge ESRB og Rådet en rapport om eventuelle foranstaltninger, der er truffet med hensyn til gennemførelsen af indkomstrelaterede kapitalbaserede foranstaltninger eller eventuelle andre foranstaltninger, der er til rådighed, med henblik på at imødegå sårbarhederne i forbindelse med husholdningernes gældsætning og udlånsstandarderne for nye realkreditlån i Finland. Hvis der er mere end ét organ, der har ansvar for at træffe foranstaltninger for at imødegå de identificerede sårbarheder, bør der forelægges én fælles rapport. |
| --- | --- |

b)

Henstilling B

Adressaterne for henstilling B anmodes om senest den 31. oktober 2020 og derefter årligt indtil den 31. oktober 2022 at forelægge ESRB og Rådet en rapport om eventuelle foranstaltninger, der er truffet med hensyn til gennemførelsen af indkomstrelaterede kapitalbaserede foranstaltninger eller eventuelle andre foranstaltninger, der er til rådighed, med henblik på at imødegå sårbarhederne i forbindelse med husholdningernes gældsætning og udlånsstandarderne for nye realkreditlån i Finland. Hvis der er mere end ét organ, der har ansvar for at træffe foranstaltninger for at imødegå de identificerede sårbarheder, bør der forelægges én fælles rapport.

4.   Overvågning og vurdering

| 1. | ESRB's sekretariat:






  a) | bistår adressaterne ved at fremme en koordineret rapportering, udarbejde relevante skemaer og om nødvendigt give en detaljeret beskrivelse af procedurerne og tidsfristerne for opfølgning |
| --- | --- | --- |

1.

a)

bistår adressaterne ved at fremme en koordineret rapportering, udarbejde relevante skemaer og om nødvendigt give en detaljeret beskrivelse af procedurerne og tidsfristerne for opfølgning

| b) | kontrollerer adressaternes opfølgning, bistår dem på anmodning og aflægger rapport om opfølgningen til Det Almindelige Råd Tre vurderinger indledes således:






  i) | senest den 31. december 2020 vedrørende gennemførelsen af henstilling B |
| --- | --- | --- |

b)

kontrollerer adressaternes opfølgning, bistår dem på anmodning og aflægger rapport om opfølgningen til Det Almindelige Råd Tre vurderinger indledes således:

i)

senest den 31. december 2020 vedrørende gennemførelsen af henstilling B

| ii) | senest den 31. december 2021 vedrørende gennemførelsen af henstilling A og B og |
| --- | --- |

ii)

senest den 31. december 2021 vedrørende gennemførelsen af henstilling A og B og

| iii) | senest den 31. december 2022 vedrørende gennemførelsen af henstilling B |
| --- | --- |

iii)

senest den 31. december 2022 vedrørende gennemførelsen af henstilling B

| 2. | Det Almindelige Råd vurderer de foranstaltninger og begrundelser, som adressaterne har rapporteret, og træffer, i givet fald, afgørelse med hensyn til, om denne henstilling ikke er blevet fulgt, og om en adressat ikke har givet en tilfredsstillende begrundelse for at have undladt at træffe foranstaltninger. |
| --- | --- |

2.

Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 27. juni 2019.

Francesco MAZZAFERRO

Leder af ESRB's sekretariat,

på vegne af ESRB's Almindelige Råd

---

(1)  EUT L 331 af 15.12.2010, s. 1.

1

(2)  Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis henstilling ESRB/2013/1 af 4. april 2013 om delmål og instrumenter for den makroprudentielle politik (EUT C 170 af 15.6.2013, s. 1).

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU af 26. juni 2013 om adgang til at udøve virksomhed som kreditinstitut og om tilsyn med kreditinstitutter og investeringsselskaber, om ændring af direktiv 2002/87/EF og om ophævelse af direktiv 2006/48/EF og 2006/49/EF (EUT L 176 af 27.6.2013, s. 338).

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 af 26. juni 2013 om tilsynsmæssige krav til kreditinstitutter og investeringsselskaber og om ændring af forordning (EU) nr. 648/2012 (EUT L 176 af 27.6.2013, s. 1).

4

(5)  Jf. »Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector«, ESRB, november 2016, tilgængelig på ESRB’s websted www.esrb.europa.eu.

5

(6)  Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis advarsel ESRB/2016/08 af 22. september 2016 om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Finland (EUT C 31 af 31.1.2017, s. 49).

6

(7)  Jf. »Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries«, ESRB, 2019, som findes på ESRB’s websted www.esrb.europa.eu.

7

(8)  På finsk: asunto-osakeyhtiö.

8

-osakeyhtiö

(9)  Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis henstilling ESRB/2011/3 af 22. december 2011 om de nationale myndigheders makroprudentielle mandat (EUT C 41 af 14.2.2012, s. 1).

9

(10)  Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis henstilling ESRB/2016/14 af 31. oktober 2016 om lukning af datahuller vedrørende fast ejendom (EUT C 31 af 31.1.2017, s. 1).

10

---

BILAG I

PRÆCISERING AF DE OVERHOLDELSESKRITERIER, DER FINDER ANVENDELSE PÅ HENSTILLINGERNE

Henstilling A — Retlig ramme for låntagerbaserede foranstaltninger

Følgende overholdelseskriterier gælder for henstilling A:

| 1. | Det bør med de finske retlige rammer for låntagerbaserede foranstaltninger sikres, at:






  a) | de grænser, der gælder for gæld i forhold til indkomst og for gældsservicering i forhold til indkomst samt løbetidsgrænserne, gælder for lån ydet til alle typer af låntagere og af alle typer af långivere for at undgå omgåelse af grænserne ved anvendelsen af lån til boligselskaber eller andre metoder |
| --- | --- | --- |

1.

Det bør med de finske retlige rammer for låntagerbaserede foranstaltninger sikres, at:

a)

de grænser, der gælder for gæld i forhold til indkomst og for gældsservicering i forhold til indkomst samt løbetidsgrænserne, gælder for lån ydet til alle typer af låntagere og af alle typer af långivere for at undgå omgåelse af grænserne ved anvendelsen af lån til boligselskaber eller andre metoder

| b) | kun fast ejendom kan anses for sikkerhed ved beregningen af belåningsgraden |
| --- | --- |

b)

kun fast ejendom kan anses for sikkerhed ved beregningen af belåningsgraden

| c) | de finske nationale myndigheder, der har til opgave at anvende de låntagerbaserede foranstaltninger, er i stand til at aktivere retligt bindende låntagerbaserede foranstaltninger på en effektiv og forebyggende måde, og har den nødvendige fleksibilitet med henblik på at udforme disse foranstaltninger på grundlag af de identificerede sårbarheder. |
| --- | --- |

c)

de finske nationale myndigheder, der har til opgave at anvende de låntagerbaserede foranstaltninger, er i stand til at aktivere retligt bindende låntagerbaserede foranstaltninger på en effektiv og forebyggende måde, og har den nødvendige fleksibilitet med henblik på at udforme disse foranstaltninger på grundlag af de identificerede sårbarheder.

| 2. | Ændringerne i de finske retlige rammer for låntagerbaserede foranstaltninger bør senest gælde fra 1. juli 2021. |
| --- | --- |

2.

Ændringerne i de finske retlige rammer for låntagerbaserede foranstaltninger bør senest gælde fra 1. juli 2021.

Henstilling B — Aktivering af indkomstrelaterede låntagerbaserede foranstaltninger

Følgende overholdelseskriterium gælder for henstilling B:

| 1. | Med henblik på at undgå, at en betydelig eller stigende andel af låntagere, der optager nye realkreditlån, måske ikke vil være i stand til at afdrage deres gæld eller opretholde deres forbrug under negative økonomiske eller finansielle forhold eller efter en negativ udvikling på markedet for beboelsesejendomme, bør de finske nationale myndigheder anvende en eller flere indkomstrelaterede låntagerbaserede foranstaltninger i kombination (f.eks. grænser for belåningsprocenten kombineret med grænser for gæld i forhold til indkomst eller for gældsservicering i forhold til indkomst og løbetidsgrænser) med henblik på at sikre foranstaltningernes effektivitet og minimere risikoen for omgåelse og utilsigtede konsekvenser, som ville kunne reducere deres effektivitet og eventuelt skabe risici på andre områder. |
| --- | --- |

1.

Med henblik på at undgå, at en betydelig eller stigende andel af låntagere, der optager nye realkreditlån, måske ikke vil være i stand til at afdrage deres gæld eller opretholde deres forbrug under negative økonomiske eller finansielle forhold eller efter en negativ udvikling på markedet for beboelsesejendomme, bør de finske nationale myndigheder anvende en eller flere indkomstrelaterede låntagerbaserede foranstaltninger i kombination (f.eks. grænser for belåningsprocenten kombineret med grænser for gæld i forhold til indkomst eller for gældsservicering i forhold til indkomst og løbetidsgrænser) med henblik på at sikre foranstaltningernes effektivitet og minimere risikoen for omgåelse og utilsigtede konsekvenser, som ville kunne reducere deres effektivitet og eventuelt skabe risici på andre områder.

| 2. | Forud for aktiveringen af de indkomstrelaterede låntagerbaserede foranstaltninger bør der foretages en vurdering af Finlands stilling i de økonomiske og finansielle cyklusser med henblik på at fastsætte en passende kalibrering og indfasning af sådanne foranstaltninger. |
| --- | --- |

2.

Forud for aktiveringen af de indkomstrelaterede låntagerbaserede foranstaltninger bør der foretages en vurdering af Finlands stilling i de økonomiske og finansielle cyklusser med henblik på at fastsætte en passende kalibrering og indfasning af sådanne foranstaltninger.

| 3. | Efter aktiveringen af de indkomstrelaterede låntagerbaserede foranstaltninger kan en yderligere stramning heraf eller aktiveringen af yderligere makroprudentielle foranstaltninger være nødvendig for at imødegå de sårbarheder, der er identificeret i Finland. Dette afhænger af valget af de aktiverede indkomstrelaterede låntagerbaserede foranstaltninger, den første kalibrering af de aktiverede foranstaltninger og resultaterne af vurderingen af sårbarheder. |
| --- | --- |

3.

Efter aktiveringen af de indkomstrelaterede låntagerbaserede foranstaltninger kan en yderligere stramning heraf eller aktiveringen af yderligere makroprudentielle foranstaltninger være nødvendig for at imødegå de sårbarheder, der er identificeret i Finland. Dette afhænger af valget af de aktiverede indkomstrelaterede låntagerbaserede foranstaltninger, den første kalibrering af de aktiverede foranstaltninger og resultaterne af vurderingen af sårbarheder.

| 4. | I forbindelse med aktiveringen eller kalibreringen af de indkomstrelaterede låntagerbaserede foranstaltninger bør de finske nationale myndigheder, der har til opgave at aktivere eller kalibrere de indkomstrelaterede låntagerbaserede foranstaltninger, tage hensyn til alle de lån, som serviceres af husholdninger fra deres indkomst, uanset lånenes form (dvs. at behandle lån til boligselskaber som husholdningers gæld). |
| --- | --- |

4.

I forbindelse med aktiveringen eller kalibreringen af de indkomstrelaterede låntagerbaserede foranstaltninger bør de finske nationale myndigheder, der har til opgave at aktivere eller kalibrere de indkomstrelaterede låntagerbaserede foranstaltninger, tage hensyn til alle de lån, som serviceres af husholdninger fra deres indkomst, uanset lånenes form (dvs. at behandle lån til boligselskaber som husholdningers gæld).

---

| 30.10.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 366/35 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 366/35

---

DET EUROPÆISKE UDVALG FOR SYSTEMISKE RISICIS HENSTILLING

af 27. juni 2019

om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Sverige

(ESRB/2019/9)

(2019/C 366/06)

DET ALMINDELIGE RÅD FOR DET EUROPÆISKE UDVALG FOR SYSTEMISKE RISICI HAR

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1092/2010 af 24. november 2010 om makrotilsyn på EU-plan med det finansielle system og om oprettelse af et europæisk udvalg for systemiske risici  (1)
  , særlig artikel 3, 16, 17 og 18, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ejendomssektoren spiller en vigtig rolle i økonomien, og sektorens udvikling kan påvirke det finansielle system i væsentlig grad. Tidligere finansielle kriser har vist, at en uholdbar udvikling på ejendomsmarkederne kan have alvorlige konsekvenser for det finansielle systems stabilitet og stabiliteten i økonomien som helhed, hvilket også kan føre til negative, grænseoverskridende afsmittende virkninger. En negativ udvikling på markedet for fast ejendom i nogle medlemsstater har tidligere medført store kredittab og/eller haft en negativ indvirkning på realøkonomien. Sådanne virkninger afspejler det nære samspil mellem ejendomssektoren, finansieringsinstitutterne og andre sektorer i økonomien. Desuden forstærker de stærke indbyrdes forbindelser mellem det finansielle system og realøkonomien en negativ udvikling. |
| --- | --- |

(1)

Ejendomssektoren spiller en vigtig rolle i økonomien, og sektorens udvikling kan påvirke det finansielle system i væsentlig grad. Tidligere finansielle kriser har vist, at en uholdbar udvikling på ejendomsmarkederne kan have alvorlige konsekvenser for det finansielle systems stabilitet og stabiliteten i økonomien som helhed, hvilket også kan føre til negative, grænseoverskridende afsmittende virkninger. En negativ udvikling på markedet for fast ejendom i nogle medlemsstater har tidligere medført store kredittab og/eller haft en negativ indvirkning på realøkonomien. Sådanne virkninger afspejler det nære samspil mellem ejendomssektoren, finansieringsinstitutterne og andre sektorer i økonomien. Desuden forstærker de stærke indbyrdes forbindelser mellem det finansielle system og realøkonomien en negativ udvikling.

| (2) | Disse indbyrdes forbindelser er vigtige, fordi de betyder, at risici, der opstår i ejendomssektoren, kan have en systemisk virkning af procyklisk karakter. Sårbarheder i det finansielle system opbygges ofte under opsvingsfasen i cyklussen for fast ejendom. Opfattelsen af lavere risici for og lettere adgang til finansiering kan, sammen med en øget efterspørgsel efter fast ejendom, bidrage til hurtig kredit- og investeringsvækst, hvilket medfører et opadrettet pres på ejendomspriserne. Eftersom de deraf følgende højere værdier af sikkerhedsstillelse bidrager yderligere til at skabe øget udbud og efterspørgsel efter kredit, kan disse selvforstærkende mekanismer potentielt have systemiske konsekvenser til følge. Omvendt kan strammere kreditforhold, øget risikoaversion og et nedadrettet pres på ejendomspriserne under nedgangsfasen i cyklussen for fast ejendom påvirke låntagere og långiveres modstandsdygtighed negativt, hvorved de økonomiske forhold forringes. |
| --- | --- |

(2)

Disse indbyrdes forbindelser er vigtige, fordi de betyder, at risici, der opstår i ejendomssektoren, kan have en systemisk virkning af procyklisk karakter. Sårbarheder i det finansielle system opbygges ofte under opsvingsfasen i cyklussen for fast ejendom. Opfattelsen af lavere risici for og lettere adgang til finansiering kan, sammen med en øget efterspørgsel efter fast ejendom, bidrage til hurtig kredit- og investeringsvækst, hvilket medfører et opadrettet pres på ejendomspriserne. Eftersom de deraf følgende højere værdier af sikkerhedsstillelse bidrager yderligere til at skabe øget udbud og efterspørgsel efter kredit, kan disse selvforstærkende mekanismer potentielt have systemiske konsekvenser til følge. Omvendt kan strammere kreditforhold, øget risikoaversion og et nedadrettet pres på ejendomspriserne under nedgangsfasen i cyklussen for fast ejendom påvirke låntagere og långiveres modstandsdygtighed negativt, hvorved de økonomiske forhold forringes.

| (3) | Sårbarheder i forbindelse med beboelsesejendomme kan være en kilde til systemisk risiko, og de kan påvirke den finansielle stabilitet både direkte og indirekte. Direkte virkninger består af kredittab fra realkreditporteføljer på grund af negative økonomiske eller finansielle forhold og samtidige negative udviklinger på markedet for beboelsesejendomme. Indirekte virkninger kan hænge sammen med tilpasninger i husholdningernes forbrug, hvilket fører til yderligere konsekvenser for realøkonomien og den finansielle stabilitet. |
| --- | --- |

(3)

Sårbarheder i forbindelse med beboelsesejendomme kan være en kilde til systemisk risiko, og de kan påvirke den finansielle stabilitet både direkte og indirekte. Direkte virkninger består af kredittab fra realkreditporteføljer på grund af negative økonomiske eller finansielle forhold og samtidige negative udviklinger på markedet for beboelsesejendomme. Indirekte virkninger kan hænge sammen med tilpasninger i husholdningernes forbrug, hvilket fører til yderligere konsekvenser for realøkonomien og den finansielle stabilitet.

| (4) | Som det fremgår af fjerde betragtning til henstilling ESRB/2013/1 (2), er det endelige mål med den makroprudentielle politik at bidrage til at sikre hele det finansielle systems stabilitet, herunder ved at styrke det finansielle systems modstandsdygtighed og mindske opbygningen af systemiske risici, for herved at sikre, at den finansielle sektor yder et holdbart bidrag til den økonomiske vækst. |
| --- | --- |

(4)

Som det fremgår af fjerde betragtning til henstilling ESRB/2013/1 (2), er det endelige mål med den makroprudentielle politik at bidrage til at sikre hele det finansielle systems stabilitet, herunder ved at styrke det finansielle systems modstandsdygtighed og mindske opbygningen af systemiske risici, for herved at sikre, at den finansielle sektor yder et holdbart bidrag til den økonomiske vækst.

| (5) | Med henblik herpå kan de makroprudentielle myndigheder anvende en eller flere af de kapitalbaserede makroprudentielle foranstaltninger, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU (3) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 (4), og/eller låntagerbaserede makroprudentielle foranstaltninger, der udelukkende er baseret på national lovgivning, afhængigt af risikovurderingen. Selv om kapitalbaserede foranstaltninger primært har til formål at øge det finansielle systems modstandsdygtighed, kan låntagerbaserede foranstaltninger være særligt velegnede til at forhindre yderligere opbygning af systemiske risici. |
| --- | --- |

(5)

Med henblik herpå kan de makroprudentielle myndigheder anvende en eller flere af de kapitalbaserede makroprudentielle foranstaltninger, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU (3) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 (4), og/eller låntagerbaserede makroprudentielle foranstaltninger, der udelukkende er baseret på national lovgivning, afhængigt af risikovurderingen. Selv om kapitalbaserede foranstaltninger primært har til formål at øge det finansielle systems modstandsdygtighed, kan låntagerbaserede foranstaltninger være særligt velegnede til at forhindre yderligere opbygning af systemiske risici.

| (6) | Endvidere henstilles det i henstilling ESRB/2013/1, at medlemsstaterne fastlægger en retlig ramme, der gør det muligt for de makroprudentielle myndigheder at have direkte kontrol- eller henstillingsbeføjelser over de makroprudentielle instrumenter, der er identificeret i henstillingen. |
| --- | --- |

(6)

Endvidere henstilles det i henstilling ESRB/2013/1, at medlemsstaterne fastlægger en retlig ramme, der gør det muligt for de makroprudentielle myndigheder at have direkte kontrol- eller henstillingsbeføjelser over de makroprudentielle instrumenter, der er identificeret i henstillingen.

| (7) | I 2016 gennemførte Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici (ESRB) en vurdering af sårbarhederne vedrørende beboelsesejendomme på EU-plan (5). Denne vurdering gjorde det muligt for ESRB at identificere en række sårbarheder på mellemlangt sigt i flere lande som en kilde til systemiske risici for den finansielle stabilitet, hvilket førte til, at der blev udstedt advarsler til otte lande, heriblandt Sverige (6). |
| --- | --- |

(7)

I 2016 gennemførte Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici (ESRB) en vurdering af sårbarhederne vedrørende beboelsesejendomme på EU-plan (5). Denne vurdering gjorde det muligt for ESRB at identificere en række sårbarheder på mellemlangt sigt i flere lande som en kilde til systemiske risici for den finansielle stabilitet, hvilket førte til, at der blev udstedt advarsler til otte lande, heriblandt Sverige (6).

| (8) | I 2016 vedrørte den primære sårbarhed, der blev identificeret i markedet for beboelsesejendomme i Sverige, den væsentlige og vedvarende vækst i både boligpriser og realkreditlån, hvilket førte til en overvurdering af boligpriserne samt husholdningernes høje og stigende gældsniveau. |
| --- | --- |

(8)

I 2016 vedrørte den primære sårbarhed, der blev identificeret i markedet for beboelsesejendomme i Sverige, den væsentlige og vedvarende vækst i både boligpriser og realkreditlån, hvilket førte til en overvurdering af boligpriserne samt husholdningernes høje og stigende gældsniveau.

| (9) | ESRB har for nylig afsluttet en systematisk og fremadskuende vurdering i hele Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS) af sårbarheder vedrørende beboelsesejendomme (7). |
| --- | --- |

(9)

ESRB har for nylig afsluttet en systematisk og fremadskuende vurdering i hele Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS) af sårbarheder vedrørende beboelsesejendomme (7).

| (10) | Hvad angår Sverige, har denne nylige vurdering vist, at væksten i boligpriserne siden 2016 er faldet, og de er i øjeblikket på det samme niveau som i 2016. Boligpriserne er imidlertid stadig overvurderede, og husholdningernes gældsniveau er steget betydeligt. |
| --- | --- |

(10)

Hvad angår Sverige, har denne nylige vurdering vist, at væksten i boligpriserne siden 2016 er faldet, og de er i øjeblikket på det samme niveau som i 2016. Boligpriserne er imidlertid stadig overvurderede, og husholdningernes gældsniveau er steget betydeligt.

| (11) | Siden 2016 har de svenske nationale myndigheder strammet eller indført en række låntager- og kapitalbaserede foranstaltninger. I 2016 blev der indført afdragskrav for nye realkreditlån. Disse krav var forbundet med belåningsgraden for de nye lån og krævede et minimumsafdrag på 2 % årligt for lån med en belåningsgrad på over 70 %, og 1 % årligt for lån med en belåningsgrad på mellem 50 og 70 %. I 2017 blev disse krav strammet for nye lån, hvad angår lån i forhold til indkomst, ved at forhøje disse krav med et procentpoint pr. år for nye realkreditlån, hvor lån i forhold til indkomst var på over 4,5. I 2018 pålagde Finansinspektionen (det svenske finanstilsyn) alle indenlandske kreditinstitutter, der anvender den interne ratingmetode, i medfør af artikel 458 i forordning (EU) nr. 575/2013 en kreditinstitutspecifik minimumsgrænse på 25 % for det eksponeringsvægtede gennemsnit af de risikovægte, som anvendes på porteføljen af detaileksponeringer mod låntagere bosat i Sverige, som er sikret ved realkreditlån med pant i fast ejendom. Endelig øgede Finansinspektionen i 2018 den kontracykliske buffersats fra 2 % til 2,5 %, gældende fra september 2019. |
| --- | --- |

(11)

Siden 2016 har de svenske nationale myndigheder strammet eller indført en række låntager- og kapitalbaserede foranstaltninger. I 2016 blev der indført afdragskrav for nye realkreditlån. Disse krav var forbundet med belåningsgraden for de nye lån og krævede et minimumsafdrag på 2 % årligt for lån med en belåningsgrad på over 70 %, og 1 % årligt for lån med en belåningsgrad på mellem 50 og 70 %. I 2017 blev disse krav strammet for nye lån, hvad angår lån i forhold til indkomst, ved at forhøje disse krav med et procentpoint pr. år for nye realkreditlån, hvor lån i forhold til indkomst var på over 4,5. I 2018 pålagde Finansinspektionen (det svenske finanstilsyn) alle indenlandske kreditinstitutter, der anvender den interne ratingmetode, i medfør af artikel 458 i forordning (EU) nr. 575/2013 en kreditinstitutspecifik minimumsgrænse på 25 % for det eksponeringsvægtede gennemsnit af de risikovægte, som anvendes på porteføljen af detaileksponeringer mod låntagere bosat i Sverige, som er sikret ved realkreditlån med pant i fast ejendom. Endelig øgede Finansinspektionen i 2018 den kontracykliske buffersats fra 2 % til 2,5 %, gældende fra september 2019.

| (12) | Selv om de cykliske faktorer spiller en vigtig rolle ved at give næring til de sårbarheder, der er identificeret i Sverige, er der også vigtige strukturelle faktorer, der har drevet disse sårbarheder, hvilket har medført en højere grad af systemisk risiko. Disse faktorer omfatter: i) manglende boligudbud, som har ført til et stigende pres på boligpriserne og gælden i de husholdninger, der køber deres egen bolig, og ii) den fordelagtige behandling af boliger såsom skattefradrag for betalte renter på realkreditlån, der kan fremme stigninger i boligpriserne og virke som et incitament til, at husholdningerne overbelåner. |
| --- | --- |

(12)

Selv om de cykliske faktorer spiller en vigtig rolle ved at give næring til de sårbarheder, der er identificeret i Sverige, er der også vigtige strukturelle faktorer, der har drevet disse sårbarheder, hvilket har medført en højere grad af systemisk risiko. Disse faktorer omfatter: i) manglende boligudbud, som har ført til et stigende pres på boligpriserne og gælden i de husholdninger, der køber deres egen bolig, og ii) den fordelagtige behandling af boliger såsom skattefradrag for betalte renter på realkreditlån, der kan fremme stigninger i boligpriserne og virke som et incitament til, at husholdningerne overbelåner.

| (13) | Derfor har ESRB, selv om det anerkender den lange række makroprudentielle foranstaltninger, der er truffet i Sverige, konkluderet, at selv om disse makroprudentielle foranstaltninger er passende, er de kun delvist tilstrækkelige til at imødegå de identificerede sårbarheder i forbindelse med beboelsesejendomme, navnlig husholdningernes gældsætning og overvurderingen af priserne, på mellemlangt sigt. I betragtning af, at disse sårbarheder i en vis udstrækning er drevet af strukturelle faktorer, der strækker sig ud over de makroprudentielle politikker, er der behov for andre tiltag til at supplere og støtte de nuværende makroprudentielle foranstaltninger med det formål at imødegå de faktorer, der bidrager til opbygningen af systemiske risici på markedet for beboelsesejendomme i Sverige mere effektivt, uden at der skabes uforholdsmæssige omkostninger for den svenske realøkonomi og det finansielle system. De foranstaltninger, der foreslås i denne henstilling, har til formål at supplere de eksisterende makroprudentielle foranstaltninger i Sverige. |
| --- | --- |

(13)

Derfor har ESRB, selv om det anerkender den lange række makroprudentielle foranstaltninger, der er truffet i Sverige, konkluderet, at selv om disse makroprudentielle foranstaltninger er passende, er de kun delvist tilstrækkelige til at imødegå de identificerede sårbarheder i forbindelse med beboelsesejendomme, navnlig husholdningernes gældsætning og overvurderingen af priserne, på mellemlangt sigt. I betragtning af, at disse sårbarheder i en vis udstrækning er drevet af strukturelle faktorer, der strækker sig ud over de makroprudentielle politikker, er der behov for andre tiltag til at supplere og støtte de nuværende makroprudentielle foranstaltninger med det formål at imødegå de faktorer, der bidrager til opbygningen af systemiske risici på markedet for beboelsesejendomme i Sverige mere effektivt, uden at der skabes uforholdsmæssige omkostninger for den svenske realøkonomi og det finansielle system. De foranstaltninger, der foreslås i denne henstilling, har til formål at supplere de eksisterende makroprudentielle foranstaltninger i Sverige.

| (14) | Formålet med denne henstilling er at anbefale: a) bredere politiske tiltag med det formål at begrænse de faktorer, der muliggør eller fremmer husholdningernes stigende gældsætning, og b) en stramning af de eksisterende eller aktivering af andre makroprudentielle foranstaltninger, hvis sårbarhederne i forbindelse med husholdningernes gældsætning og overvurderingen af boligpriserne fortsætter med at øges af cykliske økonomiske og finansielle årsager. |
| --- | --- |

(14)

Formålet med denne henstilling er at anbefale: a) bredere politiske tiltag med det formål at begrænse de faktorer, der muliggør eller fremmer husholdningernes stigende gældsætning, og b) en stramning af de eksisterende eller aktivering af andre makroprudentielle foranstaltninger, hvis sårbarhederne i forbindelse med husholdningernes gældsætning og overvurderingen af boligpriserne fortsætter med at øges af cykliske økonomiske og finansielle årsager.

| (15) | Denne henstilling berører ikke de pengepolitiske mandater for centralbankerne i EU. |
| --- | --- |

(15)

Denne henstilling berører ikke de pengepolitiske mandater for centralbankerne i EU.

| (16) | ESRB's henstillinger offentliggøres, efter at Det Almindelige Råd har underrettet Rådet for Den Europæiske Union om sin hensigt herom og har givet Rådet lejlighed til at svare, og efter at adressaterne er blevet underrettet om hensigten om at offentliggøre — |
| --- | --- |

(16)

ESRB's henstillinger offentliggøres, efter at Det Almindelige Råd har underrettet Rådet for Den Europæiske Union om sin hensigt herom og har givet Rådet lejlighed til at svare, og efter at adressaterne er blevet underrettet om hensigten om at offentliggøre —

VEDTAGET DENNE HENSTILLING:

AFSNIT 1

HENSTILLINGER

Henstilling A — Strukturelle ændringer i forbindelse med realkreditlån og beboelsesejendomssektoren

Det henstilles, at Sverige reviderer sine politikker med henblik på at begrænse de strukturelle faktorer, der har drevet de sårbarheder, der i Sverige er identificeret som en kilde til systemiske risici, idet de tilskynder husholdningerne til påtage sig uforholdsmæssigt stor realkreditgæld eller skaber uforholdsmæssigt stor vækst i boligpriserne og realkreditgælden.

Henstilling B — Overvågning af sårbarheder og aktivering eller stramning af makroprudentielle foranstaltninger

| 1. | Det henstilles, at de svenske nationale myndigheder, der har til opgave at overvåge systemiske risici, nøje overvåger de sårbarheder, der er forbundet med husholdningernes gældsætning og overvurdering af boligpriserne på mellemlang sigt, herunder bl.a. ved at:






  a) | vurdere — ved hjælp af data på lånniveau om nye realkreditlån — evnen for de låntagere, der optager nye realkreditlån, til at modstå negative økonomiske eller finansielle forhold eller en negativ udvikling på markedet for beboelsesejendomme, og |
| --- | --- | --- |

1.

a)

vurdere — ved hjælp af data på lånniveau om nye realkreditlån — evnen for de låntagere, der optager nye realkreditlån, til at modstå negative økonomiske eller finansielle forhold eller en negativ udvikling på markedet for beboelsesejendomme, og

| b) | vurdere eventuelle kredittab på eksisterende realkreditporteføljer såvel som eventuelle anden runde-effekter på den finansielle stabilitet i tilfælde af negative økonomiske eller finansielle forhold. |
| --- | --- |

b)

vurdere eventuelle kredittab på eksisterende realkreditporteføljer såvel som eventuelle anden runde-effekter på den finansielle stabilitet i tilfælde af negative økonomiske eller finansielle forhold.

| 2. | For at undgå en akkumulering af kreditrisici henstilles det, at den svenske makroprudentielle myndighed, der har til opgave at aktivere de låntagerbaserede foranstaltninger, strammer de eksisterende eller aktiverer andre låntagerbaserede foranstaltninger, hvis resultaterne af den overvågning, der foretages i henhold til delhenstilling B, stk. 1, litra a), viser, at en betydelig eller stigende andel af de låntagere, der optager nye realkreditlån, måske ikke vil være i stand til at afdrage deres gæld som følge af negative økonomiske eller finansielle forhold. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Det henstilles, at den makroprudentielle myndighed, den udpegede myndighed eller den kompetente myndighed i Sverige, alt efter hvad der er relevant, strammer de eksisterende eller indfører andre kapitalbaserede foranstaltninger med henblik på at sikre tilstrækkelig kapital til realkreditlån ydet af kreditinstitutter, der er godkendt i Sverige, hvis resultaterne af den overvågning, der foretages i henhold til delhenstilling B, stk. 1, litra b), viser, at potentielle kredittab på eksisterende realkreditlån i tilfælde af negative økonomiske eller finansielle forhold eller en negativ udvikling på markedet for beboelsesejendomme såvel som kredittab på andre lån som følge af faldende forbrug i husholdningerne med boliglån er øget som følge af cykliske, økonomiske og finansielle faktorer. |
| --- | --- |

3.

AFSNIT 2

GENNEMFØRELSE

1.   Definitioner

I denne henstilling gælder følgende definitioner:

| a) | »låntagerbaserede foranstaltninger«: makroprudentielle foranstaltninger rettet mod låntagere |
| --- | --- |

a)

»låntagerbaserede foranstaltninger«: makroprudentielle foranstaltninger rettet mod låntagere

| b) | »direkte kontrol«: en faktisk og effektiv kapacitet til, hvor dette er nødvendigt for at opnå et endeligt mål eller delmål, at pålægge de finansielle institutioner, som hører under den tilsvarende makroprudentielle myndigheds arbejdsområde, makroprudentielle foranstaltninger, samt ændre disse |
| --- | --- |

b)

»direkte kontrol«: en faktisk og effektiv kapacitet til, hvor dette er nødvendigt for at opnå et endeligt mål eller delmål, at pålægge de finansielle institutioner, som hører under den tilsvarende makroprudentielle myndigheds arbejdsområde, makroprudentielle foranstaltninger, samt ændre disse

| c) | »henstillingsbeføjelser«: kapaciteten til ved brug af henstillinger at vejlede om anvendelsen af makroprudentielle instrumenter, hvor dette er nødvendigt for at nå et endeligt mål eller delmål |
| --- | --- |

c)

»henstillingsbeføjelser«: kapaciteten til ved brug af henstillinger at vejlede om anvendelsen af makroprudentielle instrumenter, hvor dette er nødvendigt for at nå et endeligt mål eller delmål

| d) | »belåningsprocent«: summen af alle lån eller lånetrancher, som låntager har stillet den pågældende ejendom som sikkerhed for på tidspunktet for kreditoptagelse, i forhold til værdien af den faste ejendom på tidspunktet for kreditoptagelse |
| --- | --- |

d)

»belåningsprocent«: summen af alle lån eller lånetrancher, som låntager har stillet den pågældende ejendom som sikkerhed for på tidspunktet for kreditoptagelse, i forhold til værdien af den faste ejendom på tidspunktet for kreditoptagelse

| e) | »lån i forhold til indkomst«: summen af alle lån eller lånetrancher, som låntager har stillet den faste ejendom som sikkerhed for på tidspunktet for kreditoptagelse, i forhold til låntagers samlede årlige disponible indkomst på tidspunktet for kreditoptagelse |
| --- | --- |

e)

»lån i forhold til indkomst«: summen af alle lån eller lånetrancher, som låntager har stillet den faste ejendom som sikkerhed for på tidspunktet for kreditoptagelse, i forhold til låntagers samlede årlige disponible indkomst på tidspunktet for kreditoptagelse

| f) | »mellemlangt sigt«: inden for en treårig horisont |
| --- | --- |

f)

»mellemlangt sigt«: inden for en treårig horisont

| g) | »gældsservicering«: de samlede renter og afdrag på en låntagers samlede gæld i løbet af en given periode (som regel et år) |
| --- | --- |

g)

»gældsservicering«: de samlede renter og afdrag på en låntagers samlede gæld i løbet af en given periode (som regel et år)

| h) | »makroprudentiel myndighed«: en national makroprudentiel myndighed med de mål, ordninger, beføjelser, ansvarlighedskrav og andre karakteristika, som er fastsat i henstilling ESRB/2011/3 (8) |
| --- | --- |

h)

»makroprudentiel myndighed«: en national makroprudentiel myndighed med de mål, ordninger, beføjelser, ansvarlighedskrav og andre karakteristika, som er fastsat i henstilling ESRB/2011/3 (8)

| i) | »gæld i forhold til indkomst«: låntagers samlede gæld på tidspunktet for kreditoptagelse i forhold til låntagers samlede årlige disponible indkomst på tidspunktet for kreditoptagelse |
| --- | --- |

i)

»gæld i forhold til indkomst«: låntagers samlede gæld på tidspunktet for kreditoptagelse i forhold til låntagers samlede årlige disponible indkomst på tidspunktet for kreditoptagelse

| j) | »gældsservicering i forhold til indkomst«: den samlede årlige gældsservicering i forhold til låntagers samlede årlige disponible indkomst på tidspunktet for kreditoptagelse |
| --- | --- |

j)

»gældsservicering i forhold til indkomst«: den samlede årlige gældsservicering i forhold til låntagers samlede årlige disponible indkomst på tidspunktet for kreditoptagelse

| k) | »løbetid«: varigheden af aftalen om lån mod pant i fast ejendom til beboelse udtrykt i år på tidspunktet for kreditoptagelse. |
| --- | --- |

k)

»løbetid«: varigheden af aftalen om lån mod pant i fast ejendom til beboelse udtrykt i år på tidspunktet for kreditoptagelse.

2.   Kriterier for gennemførelse

| 1. | Følgende kriterier gælder for gennemførelsen af denne henstilling:






  a) | der bør tages behørigt hensyn til proportionalitetsprincippet under hensyntagen til formålet med og indholdet af henstilling A og henstilling B |
| --- | --- | --- |

1.

a)

der bør tages behørigt hensyn til proportionalitetsprincippet under hensyntagen til formålet med og indholdet af henstilling A og henstilling B

| b) | hvad angår henstilling A, bør der ved indfasningen af sådanne foranstaltninger, når der foretages politiske ændringer, tages hensyn til, hvor Sverige befinder sig i de økonomiske og finansielle cyklusser, således at disse foranstaltninger ikke bidrager til at forstærke eller udløse akkumulerede sårbarheder i beboelsesejendomssektoren i Sverige |
| --- | --- |

b)

hvad angår henstilling A, bør der ved indfasningen af sådanne foranstaltninger, når der foretages politiske ændringer, tages hensyn til, hvor Sverige befinder sig i de økonomiske og finansielle cyklusser, således at disse foranstaltninger ikke bidrager til at forstærke eller udløse akkumulerede sårbarheder i beboelsesejendomssektoren i Sverige

| c) | i forbindelse med aktiveringen eller stramningen af låntager- eller kapitalbaserede foranstaltninger i henhold til henstilling B bør der ved kalibreringen og indfasningen af disse tages hensyn til, hvor Sverige befinder sig i de økonomiske og finansielle cyklusser samt eventuelle konsekvenser for de dermed forbundne omkostninger og fordele |
| --- | --- |

c)

i forbindelse med aktiveringen eller stramningen af låntager- eller kapitalbaserede foranstaltninger i henhold til henstilling B bør der ved kalibreringen og indfasningen af disse tages hensyn til, hvor Sverige befinder sig i de økonomiske og finansielle cyklusser samt eventuelle konsekvenser for de dermed forbundne omkostninger og fordele

| d) | særlige kriterier for overholdelse af henstilling A og henstilling B er fastlagt i bilag I. |
| --- | --- |

d)

særlige kriterier for overholdelse af henstilling A og henstilling B er fastlagt i bilag I.

| 2. | Denne henstillings adressater anmodes om at aflægge rapport til ESRB og Rådet om de foranstaltninger, som de har truffet på baggrund af denne henstilling, eller i givet fald at begrunde undladelsen af at gennemføre foranstaltninger. Rapporterne bør som minimum indeholde:






  a) | oplysninger om indhold og tidsfrister for de trufne foranstaltninger |
| --- | --- | --- |

2.

a)

oplysninger om indhold og tidsfrister for de trufne foranstaltninger

| b) | en vurdering af sårbarhederne i forbindelse med husholdningernes gældsætning og overvurderingen af boligpriserne, herunder fordelingen af nye realkreditlån efter deres belåningsgrad, gæld i forhold til indkomst, gældsservicering i forhold til indkomst og løbetider, hvor de relevante forhold beregnes i overensstemmelse med bilag IV til Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis henstilling ESRB/2016/14 (9), sammen med de trufne foranstaltningers funktion under hensyn til målene i denne henstilling |
| --- | --- |

b)

en vurdering af sårbarhederne i forbindelse med husholdningernes gældsætning og overvurderingen af boligpriserne, herunder fordelingen af nye realkreditlån efter deres belåningsgrad, gæld i forhold til indkomst, gældsservicering i forhold til indkomst og løbetider, hvor de relevante forhold beregnes i overensstemmelse med bilag IV til Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis henstilling ESRB/2016/14 (9), sammen med de trufne foranstaltningers funktion under hensyn til målene i denne henstilling

| c) | en detaljeret begrundelse for undladelse af at træffe foranstaltninger eller fravigelse fra denne henstilling, herunder forsinkelser. |
| --- | --- |

c)

en detaljeret begrundelse for undladelse af at træffe foranstaltninger eller fravigelse fra denne henstilling, herunder forsinkelser.

3.   Tidsfrister for opfølgning

Denne henstillings adressater anmodes om at aflægge rapport til ESRB og Rådet om de foranstaltninger, som de har truffet på baggrund af denne henstilling, eller i givet fald at begrunde undladelsen af at gennemføre foranstaltninger under iagttagelse af følgende tidsplaner:

| a) | Henstilling A

  Adressaten for henstilling A anmodes om senest den 31. oktober 2022 at aflægge en rapport til ESRB og Rådet om gennemførelsen af henstilling A. |
| --- | --- |

a)

Henstilling A

Adressaten for henstilling A anmodes om senest den 31. oktober 2022 at aflægge en rapport til ESRB og Rådet om gennemførelsen af henstilling A.

| b) | Henstilling B

  Adressaten for henstilling B anmodes om senest den 31. oktober 2020 og derefter årligt indtil den 31. oktober 2022 at forelægge ESRB og Rådet en rapport om overvågningen af sårbarheder i forbindelse med husholdningernes gældsætning og de foranstaltninger, der er truffet for at imødegå sådanne sårbarheder. Hvis der er mere end ét organ, der har ansvar for at træffe foranstaltninger til imødegåelse af de identificerede sårbarheder, bør der forelægges én fælles rapport. |
| --- | --- |

b)

Henstilling B

Adressaten for henstilling B anmodes om senest den 31. oktober 2020 og derefter årligt indtil den 31. oktober 2022 at forelægge ESRB og Rådet en rapport om overvågningen af sårbarheder i forbindelse med husholdningernes gældsætning og de foranstaltninger, der er truffet for at imødegå sådanne sårbarheder. Hvis der er mere end ét organ, der har ansvar for at træffe foranstaltninger til imødegåelse af de identificerede sårbarheder, bør der forelægges én fælles rapport.

4.   Overvågning og vurdering

| 1. | ESRB's sekretariat:






  a) | bistår adressaterne ved at fremme en koordineret rapportering, udarbejde relevante skemaer og om nødvendigt give en detaljeret beskrivelse af procedurerne og tidsfristerne for opfølgning |
| --- | --- | --- |

1.

a)

bistår adressaterne ved at fremme en koordineret rapportering, udarbejde relevante skemaer og om nødvendigt give en detaljeret beskrivelse af procedurerne og tidsfristerne for opfølgning

| b) | kontrollerer adressaternes opfølgning, bistår dem på anmodning og aflægger rapport om opfølgningen til Det Almindelige Råd. Tre vurderinger vil blive foretaget som følger:






  i) | senest den 31. december 2020 vedrørende gennemførelsen af henstilling B |
| --- | --- | --- |

b)

kontrollerer adressaternes opfølgning, bistår dem på anmodning og aflægger rapport om opfølgningen til Det Almindelige Råd. Tre vurderinger vil blive foretaget som følger:

i)

senest den 31. december 2020 vedrørende gennemførelsen af henstilling B

| ii) | senest den 31. december 2021 vedrørende gennemførelsen af henstilling B og |
| --- | --- |

ii)

senest den 31. december 2021 vedrørende gennemførelsen af henstilling B og

| iii) | senest den 31. december 2022 vedrørende gennemførelsen af henstilling A og B. |
| --- | --- |

iii)

senest den 31. december 2022 vedrørende gennemførelsen af henstilling A og B.

| 2. | Det Almindelige Råd vurderer de foranstaltninger og begrundelser, som adressaterne har rapporteret, og træffer, i givet fald, afgørelse med hensyn til, om denne henstilling ikke er blevet fulgt, og om en adressat ikke har givet en tilfredsstillende begrundelse for at have undladt at træffe foranstaltninger. |
| --- | --- |

2.

Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 27. juni 2019.

Leder af ESRB's sekretariat,

på vegne af ESRB's Almindelige Råd

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  EUT L 331 af 15.12.2010, s. 1.

1

(2)  Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis henstilling ESRB/2013/1 af 4. april 2013 om delmål og instrumenter for den makroprudentielle politik (EUT C 170 af 15.6.2013, s. 1).

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU af 26. juni 2013 om adgang til at udøve virksomhed som kreditinstitut og om tilsyn med kreditinstitutter og investeringsselskaber, om ændring af direktiv 2002/87/EF og om ophævelse af direktiv 2006/48/EF og 2006/49/EF (EUT L 176 af 27.6.2013, s. 338).

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 af 26. juni 2013 om tilsynsmæssige krav til kreditinstitutter og investeringsselskaber og om ændring af forordning (EU) nr. 648/2012 (EUT L 176 af 27.6.2013, s. 1).

4

(5)  Jf. »Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector«, ESRB, november 2016, som findes på ESRB’s websted www.esrb.europa.eu.

5

(6)  Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis advarsel ESRB/2016/11 af 22. september 2016 om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Sverige (EUT C 31 af 31.1.2017, s. 55).

6

(7)  Jf. »Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries«, ESRB, 2019, som findes på ESRB’s websted www.esrb.europa.eu.

7

(8)  Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis henstilling ESRB/2011/3 af 22. december 2011 om de nationale myndigheders makroprudentielle mandat (EUT C 41 af 14.2.2012, s. 1).

8

(9)  Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis henstilling ESRB/2016/14 af 31. oktober 2016 om lukning af datahuller vedrørende fast ejendom (EUT C 31 af 31.1.2017, s. 1).

9

---

BILAG I

PRÆCISERING AF DE OVERHOLDELSESKRITERIER, DER FINDER ANVENDELSE PÅ HENSTILLINGERNE

Henstilling A — Strukturelle ændringer i forbindelse med realkreditlån og beboelsesejendomssektoren

Følgende overholdelseskriterium gælder for henstilling A:

Ved affattelsen af politikmodeller, og inden eventuelle politiske ændringer gennemføres, bør der foretages en vurdering af, hvilken virkning de foreslåede foranstaltninger har under hensyntagen til, hvor Sverige befinder sig i de økonomiske og finansielle cyklusser, med henblik på at sikre, at sådanne foranstaltninger ikke bidrager til at forstærke eller udløse de akkumulerede sårbarheder i beboelsesejendomssektoren i Sverige.

Henstilling B — Overvågning af sårbarheder og aktivering eller stramning af makroprudentielle foranstaltninger

Følgende overholdelseskriterium gælder for henstilling B:

Forud for en aktivering af andre eller stramning af eksisterende makroprudentielle foranstaltninger bør der foretages en vurdering af, hvor Sverige befinder sig i de økonomiske og finansielle cyklusser, med henblik på at vurdere, om en sådan aktivering eller stramning er hensigtsmæssig.

---

| 30.10.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 366/41 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 366/41

---

DET EUROPÆISKE UDVALG FOR SYSTEMISKE RISICIS ADVARSEL

af 27. juni 2019

om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Tjekkiet

(ESRB/2019/10)

(2019/C 366/07)

DET ALMINDELIGE RÅD FOR DET EUROPÆISKE UDVALG FOR SYSTEMISKE RISICI HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1092/2010 af 24. november 2010 om makrotilsyn på EU-plan med det finansielle system og om oprettelse af et europæisk udvalg for systemiske risici (1), særlig artikel 3, 16 og 18, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Boliger er en nøglesektor i realøkonomien og udgør en stor del af husholdningernes formue og bankernes udlån. Boligejendomme udgør en stor del af husholdningernes aktivbeholdning, og boliglån udgør ofte en stor del af kreditinstitutternes balance. Endvidere er boligbyggeri typisk et vigtigt element i realøkonomien, da det er en kilde til beskæftigelse, investeringer og vækst. |
| --- | --- |

(1)

Boliger er en nøglesektor i realøkonomien og udgør en stor del af husholdningernes formue og bankernes udlån. Boligejendomme udgør en stor del af husholdningernes aktivbeholdning, og boliglån udgør ofte en stor del af kreditinstitutternes balance. Endvidere er boligbyggeri typisk et vigtigt element i realøkonomien, da det er en kilde til beskæftigelse, investeringer og vækst.

| (2) | Tidligere finansielle kriser og erfaringer fra mange lande har vist, at en uholdbar udvikling på ejendomsmarkederne kan have alvorlige konsekvenser for det finansielle systems stabilitet og stabiliteten i økonomien som helhed i et givet land, hvilket også kan føre til negative grænseoverskridende afsmittende effekter. Virkningerne for den finansielle stabilitet kan være både direkte og indirekte. Direkte virkninger består af kredittab fra realkreditporteføljer på grund af negative økonomiske og finansielle vilkår og samtidige negative udviklinger på boligejendomsmarkedet. Indirekte virkninger vedrører tilpasninger i husholdningernes forbrug med yderligere konsekvenser for realøkonomien og den finansielle stabilitet. |
| --- | --- |

(2)

Tidligere finansielle kriser og erfaringer fra mange lande har vist, at en uholdbar udvikling på ejendomsmarkederne kan have alvorlige konsekvenser for det finansielle systems stabilitet og stabiliteten i økonomien som helhed i et givet land, hvilket også kan føre til negative grænseoverskridende afsmittende effekter. Virkningerne for den finansielle stabilitet kan være både direkte og indirekte. Direkte virkninger består af kredittab fra realkreditporteføljer på grund af negative økonomiske og finansielle vilkår og samtidige negative udviklinger på boligejendomsmarkedet. Indirekte virkninger vedrører tilpasninger i husholdningernes forbrug med yderligere konsekvenser for realøkonomien og den finansielle stabilitet.

| (3) | Markederne for fast ejendom er sårbare over for konjunkturudviklingen. Overdreven risikotagning, overdreven gearing og uoverensstemmende incitamenter under opsvinget i cyklussen for fast ejendom kan få alvorlige negative konsekvenser for både den finansielle stabilitet og realøkonomien. I lyset af, hvor stor betydning beboelsesejendomme har for den finansielle og makroøkonomiske stabilitet, er det særlig vigtigt at søge at forhindre, at der opbygges sårbarheder på boligejendomsmarkedet ved at tage makroprudentielle politikker i brug — ud over at anvende dem til at reducere systemiske risici. |
| --- | --- |

(3)

Markederne for fast ejendom er sårbare over for konjunkturudviklingen. Overdreven risikotagning, overdreven gearing og uoverensstemmende incitamenter under opsvinget i cyklussen for fast ejendom kan få alvorlige negative konsekvenser for både den finansielle stabilitet og realøkonomien. I lyset af, hvor stor betydning beboelsesejendomme har for den finansielle og makroøkonomiske stabilitet, er det særlig vigtigt at søge at forhindre, at der opbygges sårbarheder på boligejendomsmarkedet ved at tage makroprudentielle politikker i brug — ud over at anvende dem til at reducere systemiske risici.

| (4) | De cykliske faktorer spiller en vigtig rolle med hensyn til at give næring til de identificerede sårbarheder på ejendomsmarkederne i landene i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), men en række strukturelle faktorer har også drevet disse sårbarheder. Disse faktorer kan omfatte manglende boligudbud — som har ført til et stigende pres på boligpriserne og gælden i de husholdninger, der køber deres egen bolig — eller andre offentlige politikker, der kan virke som et incitament til, at husholdningerne overbelåner. Da disse faktorer strækker sig ud over de makroprudentielle politikker, vil foranstaltninger, der hidrører fra andre politikområder, kunne supplere og støtte de nuværende makroprudentielle foranstaltninger på en effektiv måde med det formål at tackle de sårbarheder, der er til stede på boligejendomsmarkedet i de enkelte lande, uden at det medfører uforholdsmæssigt store omkostninger for realøkonomien og det finansielle system. |
| --- | --- |

(4)

De cykliske faktorer spiller en vigtig rolle med hensyn til at give næring til de identificerede sårbarheder på ejendomsmarkederne i landene i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), men en række strukturelle faktorer har også drevet disse sårbarheder. Disse faktorer kan omfatte manglende boligudbud — som har ført til et stigende pres på boligpriserne og gælden i de husholdninger, der køber deres egen bolig — eller andre offentlige politikker, der kan virke som et incitament til, at husholdningerne overbelåner. Da disse faktorer strækker sig ud over de makroprudentielle politikker, vil foranstaltninger, der hidrører fra andre politikområder, kunne supplere og støtte de nuværende makroprudentielle foranstaltninger på en effektiv måde med det formål at tackle de sårbarheder, der er til stede på boligejendomsmarkedet i de enkelte lande, uden at det medfører uforholdsmæssigt store omkostninger for realøkonomien og det finansielle system.

| (5) | I 2016 gennemførte Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici (ESRB) en vurdering af sårbarhederne på mellemlangt sigt vedrørende beboelsesejendomme på EU-plan (2). Denne vurdering gjorde det muligt for ESRB at identificere en række sårbarheder på mellemlang sigt i flere lande som en kilde til systemiske risici for den finansielle stabilitet, hvilket førte til, at der blev udstedt advarsler til otte lande: Belgien (3), Danmark (4), Luxembourg (5), Holland (6), Østrig (7), Finland (8), Sverige (9) og Storbritannien (10). |
| --- | --- |

(5)

I 2016 gennemførte Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici (ESRB) en vurdering af sårbarhederne på mellemlangt sigt vedrørende beboelsesejendomme på EU-plan (2). Denne vurdering gjorde det muligt for ESRB at identificere en række sårbarheder på mellemlang sigt i flere lande som en kilde til systemiske risici for den finansielle stabilitet, hvilket førte til, at der blev udstedt advarsler til otte lande: Belgien (3), Danmark (4), Luxembourg (5), Holland (6), Østrig (7), Finland (8), Sverige (9) og Storbritannien (10).

| (6) | ESRB har for nylig afsluttet en systematisk og fremadskuende vurdering i hele Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS) af sårbarheder vedrørende beboelsesejendomme (11). |
| --- | --- |

(6)

ESRB har for nylig afsluttet en systematisk og fremadskuende vurdering i hele Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS) af sårbarheder vedrørende beboelsesejendomme (11).

| (7) | I den forbindelse har ESRB identificeret visse svagheder på mellemlang sigt i elleve lande, heriblandt Tjekkiet, som en kilde til systemiske risici for den finansielle stabilitet, der ikke er blevet imødegået i tilstrækkeligt omfang. |
| --- | --- |

(7)

I den forbindelse har ESRB identificeret visse svagheder på mellemlang sigt i elleve lande, heriblandt Tjekkiet, som en kilde til systemiske risici for den finansielle stabilitet, der ikke er blevet imødegået i tilstrækkeligt omfang.

| (8) | ESRB har noteret sig de makroprudentielle foranstaltninger, som Tjekkiet har truffet med henblik på at afbøde de systemiske risici fra beboelsesejendomssektoren, og det foreslår, at de relevante tjekkiske myndigheder står klar til at træffe yderligere foranstaltninger i tilfælde af, at den nuværende makroprudentielle politiske holdning viser sig at være utilstrækkelig. |
| --- | --- |

(8)

ESRB har noteret sig de makroprudentielle foranstaltninger, som Tjekkiet har truffet med henblik på at afbøde de systemiske risici fra beboelsesejendomssektoren, og det foreslår, at de relevante tjekkiske myndigheder står klar til at træffe yderligere foranstaltninger i tilfælde af, at den nuværende makroprudentielle politiske holdning viser sig at være utilstrækkelig.

| (9) | I ESRB's vurdering af sårbarheder fremhæves følgende i forhold til Tjekkiet:






  a) | Væksten i boligpriserne har været større end væksten i husholdningernes indkomst på mellemlangt sigt og kan ikke fuldt ud begrundes af udviklingen i husholdningernes gældsætningskapacitet. Česká národní banka (CNB) estimerer, at boligpriserne i den anden halvdel af 2018 blev overvurderet med mellem 10 % og 15 %. Ud over bidraget fra de cykliske faktorer er der væsentlige strukturelle faktorer, som kan have bidraget til denne overvurdering af priserne. Særligt kan det langsomme tempo for arbejdet på den kommende byplan og forsinkelser i udstedelsen af byggetilladelser også have bidraget til manglen på boliger, især i hovedstaden. |
| --- | --- | --- |

(9)

I ESRB's vurdering af sårbarheder fremhæves følgende i forhold til Tjekkiet:

a)

Væksten i boligpriserne har været større end væksten i husholdningernes indkomst på mellemlangt sigt og kan ikke fuldt ud begrundes af udviklingen i husholdningernes gældsætningskapacitet. Česká národní banka (CNB) estimerer, at boligpriserne i den anden halvdel af 2018 blev overvurderet med mellem 10 % og 15 %. Ud over bidraget fra de cykliske faktorer er der væsentlige strukturelle faktorer, som kan have bidraget til denne overvurdering af priserne. Særligt kan det langsomme tempo for arbejdet på den kommende byplan og forsinkelser i udstedelsen af byggetilladelser også have bidraget til manglen på boliger, især i hovedstaden.

| b) | Overvurderingen af boligpriserne, som fortsætter med at stige, sammenholdt med væksten i boliglån og lempelsen af udlånsstandarderne i de seneste år har øget risikoen for kredittab fra realkreditlån i tilfælde af negative økonomiske eller finansielle forhold eller efter en negativ udvikling på markedet for beboelsesejendomme med direkte virkninger for den finansielle stabilitet. På samme måde kan husholdningernes stigende gældsætning sammenholdt med den stigende andel af husholdninger, der eventuelt er sårbare over for negative økonomiske eller finansielle forhold eller en negativ udvikling på markedet for beboelsesejendomme, kan medføre, at husholdningerne reducerer deres forbrug i tilfælde af et økonomisk eller finansielt stød, hvilket kan føre til anden runde-effekter, som indirekte kan påvirke den finansielle stabilitet. |
| --- | --- |

b)

Overvurderingen af boligpriserne, som fortsætter med at stige, sammenholdt med væksten i boliglån og lempelsen af udlånsstandarderne i de seneste år har øget risikoen for kredittab fra realkreditlån i tilfælde af negative økonomiske eller finansielle forhold eller efter en negativ udvikling på markedet for beboelsesejendomme med direkte virkninger for den finansielle stabilitet. På samme måde kan husholdningernes stigende gældsætning sammenholdt med den stigende andel af husholdninger, der eventuelt er sårbare over for negative økonomiske eller finansielle forhold eller en negativ udvikling på markedet for beboelsesejendomme, kan medføre, at husholdningerne reducerer deres forbrug i tilfælde af et økonomisk eller finansielt stød, hvilket kan føre til anden runde-effekter, som indirekte kan påvirke den finansielle stabilitet.

| c) | Den årlige vækst i boliglån har været høj på mellemlangt sigt. Forud for indførelsen af de anbefalede grænser for belåningsprocenten, gæld i forhold til indkomst og gældsservicering i forhold til indkomst blev væksten i kreditgivningen til boliger kombineret med lempelsen af udlånsstandarderne, som det fremgår af den stigende procentdel af lån med høje belåningsprocenter (på over 80 % og 90 %) og den stigende procentdel af lån med høj gældsservicering i forhold til indkomst (på henholdsvis over 8 % og 40 %). Disse lån blev givet til husholdninger, som eventuelt er sårbare over for negative økonomiske eller finansielle forhold. Derudover blev der givet et stigende antal lån, som kombinerede høje belåningsprocenter med høj gæld i forhold til indkomst eller gældsservicering i forhold til indkomst, hvilket således øgede risikoen for kredittab i forbindelse med disse nye realkreditlån yderligere. Selv om de gennemsnitlige risikovægte for de realkreditporteføljer, der indehaves af kreditinstitutter i Tjekkiet, som anvender den interne ratingmetode, kan anses for relativt høje i sammenligning med andre EØF-lande, har disse risikovægte været faldende. |
| --- | --- |

c)

Den årlige vækst i boliglån har været høj på mellemlangt sigt. Forud for indførelsen af de anbefalede grænser for belåningsprocenten, gæld i forhold til indkomst og gældsservicering i forhold til indkomst blev væksten i kreditgivningen til boliger kombineret med lempelsen af udlånsstandarderne, som det fremgår af den stigende procentdel af lån med høje belåningsprocenter (på over 80 % og 90 %) og den stigende procentdel af lån med høj gældsservicering i forhold til indkomst (på henholdsvis over 8 % og 40 %). Disse lån blev givet til husholdninger, som eventuelt er sårbare over for negative økonomiske eller finansielle forhold. Derudover blev der givet et stigende antal lån, som kombinerede høje belåningsprocenter med høj gæld i forhold til indkomst eller gældsservicering i forhold til indkomst, hvilket således øgede risikoen for kredittab i forbindelse med disse nye realkreditlån yderligere. Selv om de gennemsnitlige risikovægte for de realkreditporteføljer, der indehaves af kreditinstitutter i Tjekkiet, som anvender den interne ratingmetode, kan anses for relativt høje i sammenligning med andre EØF-lande, har disse risikovægte været faldende.

| d) | Selv om husholdningernes gældsniveau i Tjekkiet kan anses for at være moderat i sammenligning med andre EØF-lande, har den været stigende på linje med væksten i boliglån. På trods af, at der på det seneste har været længere perioder, hvor renten har været fast, blev en betydelig andel af nye realkreditlån tidligere givet med rentefikseringsperioder på mindre end fem år. Som følge heraf kan det for en betydelig procentdel af de husholdninger, der optager nye realkreditlån, være vanskeligt at servicere deres gæld i tilfælde af, at renten stiger. |
| --- | --- |

d)

Selv om husholdningernes gældsniveau i Tjekkiet kan anses for at være moderat i sammenligning med andre EØF-lande, har den været stigende på linje med væksten i boliglån. På trods af, at der på det seneste har været længere perioder, hvor renten har været fast, blev en betydelig andel af nye realkreditlån tidligere givet med rentefikseringsperioder på mindre end fem år. Som følge heraf kan det for en betydelig procentdel af de husholdninger, der optager nye realkreditlån, være vanskeligt at servicere deres gæld i tilfælde af, at renten stiger.

| e) | Negative økonomiske eller finansielle forhold eller en negativ udvikling på markedet for beboelsesejendomme kan medføre risici som følge af nogle af de sårbarheder, der er nævnt ovenfor. For eksempel kan det for husholdninger med en høj gældsætning, hvis væksten i husholdningernes indkomst falder eller renten stiger, være mere vanskeligt at servicere deres gæld. Hvis disse husholdninger misligholder deres lån og boligpriserne samtidig falder, kan dette føre til kredittab på realkreditlån. Under hensyn til en tidligere henstilling fra CNB (12) vedrørende lånestandarder for nye realkreditlån forventes risikoen for misligholdelse og direkte kredittab for kreditinstitutter på nuværende tidspunkt at være begrænset. I betragtning af de relativt høje risikovægte for realkreditporteføljerne hos kreditinstitutter, der anvender den interne ratingmetode, og den relativt høje kapitalisering af banksektoren i Tjekkiet kan kreditinstitutterne derudover være godt rustede til at absorbere direkte kreditrisikostød i forbindelse med beboelsesejendomssektoren. Husholdningerne kan dog stadig være nødt til at justere deres forbrug, idet eventuelle fald i indkomsten eller nettoformuen kan føre til indirekte virkninger for den finansielle stabilitet. |
| --- | --- |

e)

Negative økonomiske eller finansielle forhold eller en negativ udvikling på markedet for beboelsesejendomme kan medføre risici som følge af nogle af de sårbarheder, der er nævnt ovenfor. For eksempel kan det for husholdninger med en høj gældsætning, hvis væksten i husholdningernes indkomst falder eller renten stiger, være mere vanskeligt at servicere deres gæld. Hvis disse husholdninger misligholder deres lån og boligpriserne samtidig falder, kan dette føre til kredittab på realkreditlån. Under hensyn til en tidligere henstilling fra CNB (12) vedrørende lånestandarder for nye realkreditlån forventes risikoen for misligholdelse og direkte kredittab for kreditinstitutter på nuværende tidspunkt at være begrænset. I betragtning af de relativt høje risikovægte for realkreditporteføljerne hos kreditinstitutter, der anvender den interne ratingmetode, og den relativt høje kapitalisering af banksektoren i Tjekkiet kan kreditinstitutterne derudover være godt rustede til at absorbere direkte kreditrisikostød i forbindelse med beboelsesejendomssektoren. Husholdningerne kan dog stadig være nødt til at justere deres forbrug, idet eventuelle fald i indkomsten eller nettoformuen kan føre til indirekte virkninger for den finansielle stabilitet.

| f) | ESRB har noteret sig den lange række af låntagerbaserede makroprudentielle foranstaltninger til at imødegå risici i forbindelse med sårbarheder i beboelsesejendomssektoren. Grænserne for belåningsprocenten har til formål at imødegå opbygningen af sårbarheder i forbindelse med nye realkreditlån på et marked, hvor boligpriserne er overvurderet, med eventuelle direkte virkninger for den finansielle stabilitet. Derudover har grænserne for gæld i forhold til indkomst for gældsservicering i forhold til indkomst til formål at øge effektiviteten af grænserne for belåningsprocenten ved at begrænse nye lån til husholdninger, der eventuelt er sårbare over for negative økonomiske eller finansielle forhold eller en negativ udvikling på markedet for beboelsesejendomme i Tjekkiet. Det anbefales også, at kreditudbydere stresstester skyldnernes evne til at modstå stød i forbindelse med rentestigninger eller faldende indkomster. Med henblik på at øge kreditinstitutternes modstandsdygtighed i forbindelse med cykliske sårbarheder øgede CNB i 2018 den kontracykliske kapitalbuffersats yderligere til 2 % (fra 1,5 %) med virkning fra 1. juli 2020. |
| --- | --- |

f)

ESRB har noteret sig den lange række af låntagerbaserede makroprudentielle foranstaltninger til at imødegå risici i forbindelse med sårbarheder i beboelsesejendomssektoren. Grænserne for belåningsprocenten har til formål at imødegå opbygningen af sårbarheder i forbindelse med nye realkreditlån på et marked, hvor boligpriserne er overvurderet, med eventuelle direkte virkninger for den finansielle stabilitet. Derudover har grænserne for gæld i forhold til indkomst for gældsservicering i forhold til indkomst til formål at øge effektiviteten af grænserne for belåningsprocenten ved at begrænse nye lån til husholdninger, der eventuelt er sårbare over for negative økonomiske eller finansielle forhold eller en negativ udvikling på markedet for beboelsesejendomme i Tjekkiet. Det anbefales også, at kreditudbydere stresstester skyldnernes evne til at modstå stød i forbindelse med rentestigninger eller faldende indkomster. Med henblik på at øge kreditinstitutternes modstandsdygtighed i forbindelse med cykliske sårbarheder øgede CNB i 2018 den kontracykliske kapitalbuffersats yderligere til 2 % (fra 1,5 %) med virkning fra 1. juli 2020.

| g) | De nuværende låntagerbaserede foranstaltninger er dog blevet indført på grundlag af en henstilling fra CNB, der ikke er retligt bindende, og der er ikke nogen retlig ramme, der kan aktivere disse foranstaltninger gennem bindende retsakter. Den nuværende foranstaltnings effektivitet kan som sådan ikke garanteres på mellemlangt sigt, og i løbet af denne periode kan både overvurderingen af huspriserne og væksten i realkredit stige yderligere. |
| --- | --- |

g)

De nuværende låntagerbaserede foranstaltninger er dog blevet indført på grundlag af en henstilling fra CNB, der ikke er retligt bindende, og der er ikke nogen retlig ramme, der kan aktivere disse foranstaltninger gennem bindende retsakter. Den nuværende foranstaltnings effektivitet kan som sådan ikke garanteres på mellemlangt sigt, og i løbet af denne periode kan både overvurderingen af huspriserne og væksten i realkredit stige yderligere.

| h) | Den nuværende makroprudentielle politik vurderes som delvist passende og delvist tilstrækkelig hvad angår den eventuelle udvikling af sårbarheder i beboelsesejendomssektoren i Tjekkiet på mellemlangt sigt. Det er også vigtigt, at de nationale myndigheder råder over retligt bindende låntagerbaserede foranstaltninger for, at de har beføjelse til at imødegå eventuelle sårbarheder med hensyn til den finansielle stabilitet, herunder navnlig beføjelse til at fastsætte retligt bindende grænser for belåningsgraden — og enten forholdet mellem gæld og indkomst eller forholdet mellem gældsservicering og indkomst i kombination med løbetidsgrænser — hvor det er nødvendigt i forbindelse med nye boliglån. Kun retligt bindende låntagerbaserede foranstaltninger ville sikre, at alle kreditudbydere uanset deres type og om de er inden- eller udenlandske fuldt ud retter sig efter de gældende foranstaltninger. |
| --- | --- |

h)

Den nuværende makroprudentielle politik vurderes som delvist passende og delvist tilstrækkelig hvad angår den eventuelle udvikling af sårbarheder i beboelsesejendomssektoren i Tjekkiet på mellemlangt sigt. Det er også vigtigt, at de nationale myndigheder råder over retligt bindende låntagerbaserede foranstaltninger for, at de har beføjelse til at imødegå eventuelle sårbarheder med hensyn til den finansielle stabilitet, herunder navnlig beføjelse til at fastsætte retligt bindende grænser for belåningsgraden — og enten forholdet mellem gæld og indkomst eller forholdet mellem gældsservicering og indkomst i kombination med løbetidsgrænser — hvor det er nødvendigt i forbindelse med nye boliglån. Kun retligt bindende låntagerbaserede foranstaltninger ville sikre, at alle kreditudbydere uanset deres type og om de er inden- eller udenlandske fuldt ud retter sig efter de gældende foranstaltninger.

| (10) | Hvis foranstaltninger til imødegåelse af de identificerede sårbarheder aktiveres, bør der ved kalibreringen og indfasningen af disse tages hensyn til Tjekkiets position i de økonomiske og finansielle cyklusser samt eventuelle konsekvenser for de dermed forbundne omkostninger og fordele. |
| --- | --- |

(10)

Hvis foranstaltninger til imødegåelse af de identificerede sårbarheder aktiveres, bør der ved kalibreringen og indfasningen af disse tages hensyn til Tjekkiets position i de økonomiske og finansielle cyklusser samt eventuelle konsekvenser for de dermed forbundne omkostninger og fordele.

| (11) | ESRB's advarsler offentliggøres, efter at Det Almindelige Råd har underrettet Rådet for Den Europæiske Union om sin hensigt herom og har givet Rådet lejlighed til at svare, og efter at adressaterne er blevet underrettet om hensigten om at offentliggøre — |
| --- | --- |

(11)

ESRB's advarsler offentliggøres, efter at Det Almindelige Råd har underrettet Rådet for Den Europæiske Union om sin hensigt herom og har givet Rådet lejlighed til at svare, og efter at adressaterne er blevet underrettet om hensigten om at offentliggøre —

VEDTAGET DENNE ADVARSEL:

ESRB har identificeret sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Tjekkiet som en kilde til systemiske risici for den finansielle stabilitet, der kan have alvorlige negative konsekvenser for realøkonomien. Ud fra et makroprudentielt perspektiv anser ESRB de primære sårbarheder for at være overvurderingen af huspriserne sammenholdt med væksten i boliglån og lempelsen af udlånsstandarderne på baggrund af den ikke retligt bindende karakter af de låntagerbaserede foranstaltninger, der på nuværende tidspunkt er tilgængelige og gældende.

Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 27. juni 2019.

Leder af ESRB's sekretariat,

på vegne af ESRB's Almindelige Råd

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  EUT L 331 af 15.12.2010, s. 1.

1

(2)  Jf. »Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector«, ESRB, november 2016, som findes på ESRB’s websted www.esrb.europa.eu.

2

(3)  Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis advarsel ECB/2016/06 af 22. september 2016 om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Belgien (EUT C 31 af 31.1.2017, s. 45).

3

(4)  Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis advarsel ECB/2016/07 af 22. september 2016 om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Danmark (EUT C 31 af 31.1.2017, s. 47).

4

(5)  Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis advarsel ECB/2016/09 af 22. september 2016 om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Luxembourg (EUT C 31 af 31.1.2017, s. 51).

5

(6)  Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis advarsel ECB/2016/10 af 22. september 2016 om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Nederlandene (EUT C 31 af 31.1.2017, s. 53).

6

(7)  Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis advarsel ECB/2016/05 af 22. september 2016 om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Østrig (EUT C 31 af 31.1.2017, s. 43).

7

(8)  Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis advarsel ECB/2016/08 af 22. september 2016 om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Finland (EUT C 31 af 31.1.2017, s. 49).

8

(9)  Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis advarsel ECB/2016/11 af 22. september 2016 om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Sverige (EUT C 31 af 31.1.2017, s. 55).

9

(10)  Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis advarsel ECB/2016/12 af 22. september 2016 om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Storbritannien (EUT C 31 af 31.1.2017, s. 57).

10

(11)  Jf. »Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries«, ESRB, 2019, som findes på ESRB’s websted www.esrb.europa.eu.

11

(12)  Henstilling af 12. juni 2018 om styring af risici, der er forbundet med detaillån med sikkerhed i beboelsesejendomme, tilgængelig på https://www.cnb.cz (ÚS ČNB ze dne 12. června 2018 — Doporučení k řízení rizik spojených s poskytováním retailových úvěrů zajištěných rezidenční nemovitostí).

12

ÚS ČNB ze dne 12. června 2018 — Doporučení k řízení rizik spojených s poskytováním retailových úvěrů zajištěných rezidenční nemovitostí

---

| 30.10.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 366/45 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 366/45

---

DET EUROPÆISKE UDVALG FOR SYSTEMISKE RISICIS ADVARSEL

af 27. juni 2019

om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Tyskland

(ESRB/2019/11)

(2019/C 366/08)

DET ALMINDELIGE RÅD FOR DET EUROPÆISKE UDVALG FOR SYSTEMISKE RISICI HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1092/2010 af 24. november 2010 om makrotilsyn på EU-plan med det finansielle system og om oprettelse af et europæisk udvalg for systemiske risici (1), særlig artikel 3, 16 og 18, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Boliger er en nøglesektor i realøkonomien og udgør en stor del af husholdningernes formue og bankernes udlån. Boligejendomme udgør en stor del af husholdningernes aktivbeholdning, og boliglån udgør ofte en stor del af kreditinstitutternes balance. Endvidere er boligbyggeri typisk et vigtigt element i realøkonomien, da det er en kilde til beskæftigelse, investeringer og vækst. |
| --- | --- |

(1)

Boliger er en nøglesektor i realøkonomien og udgør en stor del af husholdningernes formue og bankernes udlån. Boligejendomme udgør en stor del af husholdningernes aktivbeholdning, og boliglån udgør ofte en stor del af kreditinstitutternes balance. Endvidere er boligbyggeri typisk et vigtigt element i realøkonomien, da det er en kilde til beskæftigelse, investeringer og vækst.

| (2) | Tidligere finansielle kriser og erfaringer fra mange lande har vist, at en uholdbar udvikling på ejendomsmarkederne kan have alvorlige konsekvenser for det finansielle systems stabilitet og stabiliteten i økonomien som helhed i et givet land, hvilket også kan føre til negative grænseoverskridende afsmittende effekter. Virkningerne for den finansielle stabilitet kan være både direkte og indirekte. Direkte virkninger består af kredittab fra realkreditporteføljer på grund af negative økonomiske og finansielle vilkår og samtidige negative udviklinger på boligejendomsmarkedet. Indirekte virkninger vedrører tilpasninger i husholdningernes forbrug med yderligere konsekvenser for realøkonomien og den finansielle stabilitet. |
| --- | --- |

(2)

Tidligere finansielle kriser og erfaringer fra mange lande har vist, at en uholdbar udvikling på ejendomsmarkederne kan have alvorlige konsekvenser for det finansielle systems stabilitet og stabiliteten i økonomien som helhed i et givet land, hvilket også kan føre til negative grænseoverskridende afsmittende effekter. Virkningerne for den finansielle stabilitet kan være både direkte og indirekte. Direkte virkninger består af kredittab fra realkreditporteføljer på grund af negative økonomiske og finansielle vilkår og samtidige negative udviklinger på boligejendomsmarkedet. Indirekte virkninger vedrører tilpasninger i husholdningernes forbrug med yderligere konsekvenser for realøkonomien og den finansielle stabilitet.

| (3) | Markederne for fast ejendom er sårbare over for konjunkturudviklingen. Overdreven risikotagning, overdreven gearing og uoverensstemmende incitamenter under opsvinget i cyklussen for fast ejendom kan få alvorlige negative konsekvenser for både den finansielle stabilitet og realøkonomien. I lyset af, hvor stor betydning beboelsesejendomme har for den finansielle og makroøkonomiske stabilitet, er det særlig vigtigt at søge at forhindre, at der opbygges sårbarheder på boligejendomsmarkedet ved at tage makroprudentielle politikker i brug — ud over at anvende dem til at reducere systemiske risici. |
| --- | --- |

(3)

Markederne for fast ejendom er sårbare over for konjunkturudviklingen. Overdreven risikotagning, overdreven gearing og uoverensstemmende incitamenter under opsvinget i cyklussen for fast ejendom kan få alvorlige negative konsekvenser for både den finansielle stabilitet og realøkonomien. I lyset af, hvor stor betydning beboelsesejendomme har for den finansielle og makroøkonomiske stabilitet, er det særlig vigtigt at søge at forhindre, at der opbygges sårbarheder på boligejendomsmarkedet ved at tage makroprudentielle politikker i brug — ud over at anvende dem til at reducere systemiske risici.

| (4) | De cykliske faktorer spiller en vigtig rolle med hensyn til at give næring til de identificerede sårbarheder på ejendomsmarkederne i landene i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), men en række strukturelle faktorer har også drevet disse sårbarheder. Disse faktorer kan omfatte manglende boligudbud — som har ført til et stigende opadrettet pres på boligpriserne og gælden i de husholdninger, der køber deres egen bolig — eller andre offentlige politikker, der kan virke som et incitament til, at husholdningerne overbelåner. Da disse faktorer strækker sig ud over de makroprudentielle politikker, vil foranstaltninger, der hidrører fra andre politikområder, kunne supplere og støtte de nuværende makroprudentielle foranstaltninger på en effektiv måde med det formål at tackle de sårbarheder, der er til stede på boligejendomsmarkedet i de enkelte lande, uden at det medfører uforholdsmæssigt store omkostninger for realøkonomien og det finansielle system. |
| --- | --- |

(4)

De cykliske faktorer spiller en vigtig rolle med hensyn til at give næring til de identificerede sårbarheder på ejendomsmarkederne i landene i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), men en række strukturelle faktorer har også drevet disse sårbarheder. Disse faktorer kan omfatte manglende boligudbud — som har ført til et stigende opadrettet pres på boligpriserne og gælden i de husholdninger, der køber deres egen bolig — eller andre offentlige politikker, der kan virke som et incitament til, at husholdningerne overbelåner. Da disse faktorer strækker sig ud over de makroprudentielle politikker, vil foranstaltninger, der hidrører fra andre politikområder, kunne supplere og støtte de nuværende makroprudentielle foranstaltninger på en effektiv måde med det formål at tackle de sårbarheder, der er til stede på boligejendomsmarkedet i de enkelte lande, uden at det medfører uforholdsmæssigt store omkostninger for realøkonomien og det finansielle system.

| (5) | I 2016 gennemførte Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici (ESRB) en vurdering af sårbarhederne på mellemlangt sigt vedrørende beboelsesejendomme på EU-plan (2). Denne vurdering gjorde det muligt for ESRB at identificere en række sårbarheder på mellemlangt sigt i flere lande som en kilde til systemiske risici for den finansielle stabilitet, hvilket førte til, at der blev udstedt advarsler til otte lande: Belgien (3), Danmark (4), Luxembourg (5), Nederlandene (6), Østrig (7), Finland (8), Sverige (9) og Storbritannien (10). |
| --- | --- |

(5)

I 2016 gennemførte Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici (ESRB) en vurdering af sårbarhederne på mellemlangt sigt vedrørende beboelsesejendomme på EU-plan (2). Denne vurdering gjorde det muligt for ESRB at identificere en række sårbarheder på mellemlangt sigt i flere lande som en kilde til systemiske risici for den finansielle stabilitet, hvilket førte til, at der blev udstedt advarsler til otte lande: Belgien (3), Danmark (4), Luxembourg (5), Nederlandene (6), Østrig (7), Finland (8), Sverige (9) og Storbritannien (10).

| (6) | ESRB har for nylig afsluttet en systematisk og fremadskuende vurdering i hele Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS) af sårbarheder vedrørende beboelsesejendomme (11). |
| --- | --- |

(6)

ESRB har for nylig afsluttet en systematisk og fremadskuende vurdering i hele Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS) af sårbarheder vedrørende beboelsesejendomme (11).

| (7) | I den forbindelse har ESRB identificeret visse svagheder på mellemlangt sigt i elleve lande, heriblandt Tyskland, som en kilde til systemiske risici for den finansielle stabilitet, der ikke er blevet imødegået i tilstrækkeligt omfang. |
| --- | --- |

(7)

I den forbindelse har ESRB identificeret visse svagheder på mellemlangt sigt i elleve lande, heriblandt Tyskland, som en kilde til systemiske risici for den finansielle stabilitet, der ikke er blevet imødegået i tilstrækkeligt omfang.

| (8) | I ESRB's vurdering af sårbarheder fremhæves følgende i forhold til Tyskland:






  a) | De fleste af de tilgængelige indikatorer for priserne på fast ejendom til beboelse viser, at boligpriserne er overvurderede i Tyskland. I lighed med tidligere skøn for 2016 og 2017 peger de foreliggende skøn for 2018 i retning af, at boligpriserne i byområder er betydeligt overvurderede. Efter en periode med gradvise stigninger siden 2010 er væksten i de nominelle boligpriser steget kraftigere i de seneste år og har overhalet væksten i husholdningernes indkomst en smule. Desuden er denne vækst blevet mere udbredt i både by- og landområder. Stigningerne i boligpriserne i de store byer og byområder afspejler en mangel på boliger i forhold til efterspørgslen, og den tyske forbundsregering har indført en række foranstaltninger, der har til formål at afhjælpe denne mangel. Fremtidige bevægelser i boligpriserne vil derfor sandsynligvis afhænge af virkningerne af disse foranstaltninger. |
| --- | --- | --- |

(8)

I ESRB's vurdering af sårbarheder fremhæves følgende i forhold til Tyskland:

a)

De fleste af de tilgængelige indikatorer for priserne på fast ejendom til beboelse viser, at boligpriserne er overvurderede i Tyskland. I lighed med tidligere skøn for 2016 og 2017 peger de foreliggende skøn for 2018 i retning af, at boligpriserne i byområder er betydeligt overvurderede. Efter en periode med gradvise stigninger siden 2010 er væksten i de nominelle boligpriser steget kraftigere i de seneste år og har overhalet væksten i husholdningernes indkomst en smule. Desuden er denne vækst blevet mere udbredt i både by- og landområder. Stigningerne i boligpriserne i de store byer og byområder afspejler en mangel på boliger i forhold til efterspørgslen, og den tyske forbundsregering har indført en række foranstaltninger, der har til formål at afhjælpe denne mangel. Fremtidige bevægelser i boligpriserne vil derfor sandsynligvis afhænge af virkningerne af disse foranstaltninger.

| b) | På trods af, at der har været en stigning i nye udlån, har den årlige vækst i boliglån været moderat i de sidste tre år. En omfattende analyse af udlånsstandarderne hindres i øjeblikket af manglen på detaljerede data om forholdet mellem belåningsgrader og andre kreditnøgletal for nyligt bevilgede lån. Visse tegn tyder imidlertid på, at efterspørgslen efter lån med en høj, holdbar (12) belåningsgrad er steget. Endvidere peger ECB's undersøgelse af bankernes udlån i euroområdet på, at de undersøgte banker har nedsat deres marginer på lån til boligkøb i 2018. |
| --- | --- |

b)

På trods af, at der har været en stigning i nye udlån, har den årlige vækst i boliglån været moderat i de sidste tre år. En omfattende analyse af udlånsstandarderne hindres i øjeblikket af manglen på detaljerede data om forholdet mellem belåningsgrader og andre kreditnøgletal for nyligt bevilgede lån. Visse tegn tyder imidlertid på, at efterspørgslen efter lån med en høj, holdbar (12) belåningsgrad er steget. Endvidere peger ECB's undersøgelse af bankernes udlån i euroområdet på, at de undersøgte banker har nedsat deres marginer på lån til boligkøb i 2018.

| c) | Husholdningernes gældsætning kan betragtes som moderat set i forhold til gælden i andre medlemsstater. Selv om andelen af boligejere i Tyskland er den laveste i Den Europæiske Union, udgør andelen af boligejere med pant i fast ejendom ca. en fjerdedel af den samlede befolkning, hvilket ligger tæt på EU-gennemsnittet. Selv om væksten i boliglån tidligere har været forholdsvis beskeden, har stigningen i boligpriserne været markant og vil på et tidspunkt kunne ledsages af en kraftig stigning i antallet af nybevilgede boliglån. Dette vil kunne føre til yderligere vækst i husholdningernes samlede gældsætning på mellemlangt sigt. |
| --- | --- |

c)

Husholdningernes gældsætning kan betragtes som moderat set i forhold til gælden i andre medlemsstater. Selv om andelen af boligejere i Tyskland er den laveste i Den Europæiske Union, udgør andelen af boligejere med pant i fast ejendom ca. en fjerdedel af den samlede befolkning, hvilket ligger tæt på EU-gennemsnittet. Selv om væksten i boliglån tidligere har været forholdsvis beskeden, har stigningen i boligpriserne været markant og vil på et tidspunkt kunne ledsages af en kraftig stigning i antallet af nybevilgede boliglån. Dette vil kunne føre til yderligere vækst i husholdningernes samlede gældsætning på mellemlangt sigt.

| d) | En negativ økonomisk og finansiel udvikling vil kunne udløse eller vil kunne udløses af kraftige justeringer på markedet for beboelsesejendomme, som i lyset af de cykliske sårbarheder vil kunne føre til direkte og indirekte risici for den finansielle stabilitet på baggrund af de ovennævnte sårbarheder. De potentielle direkte risici for banksystemet i Tyskland retter sig både mod eventuelle misligholdelser af lån ydet under et langvarigt økonomisk opsving og overvurderede og stærkt stigende boligpriser og mod et konkurrencepres, som kan føre til en lempelse af kreditstandarderne og en reduktion af marginerne på nye lån. Endvidere vil nogle husstande kunne få en negativ formueeffekt eller risikere, at deres egenkapital bliver negativ, hvis faldet i huspriserne er betydeligt. Hvis f.eks. arbejdsløsheden stiger og/eller væksten i husholdningernes indkomst falder, vil nogle husholdninger kunne få vanskeligere ved at servicere deres gæld. Den dermed forbundne negative husstandsindkomst og formueværdi vil kunne forstærke det første stød, hvis husholdningerne er nødt til at reducere deres forbrug for at kunne servicere gælden. Dette vil kunne føre til anden runde-effekter og en øget risiko for kreditinstitutterne og det finansielle system. |
| --- | --- |

d)

En negativ økonomisk og finansiel udvikling vil kunne udløse eller vil kunne udløses af kraftige justeringer på markedet for beboelsesejendomme, som i lyset af de cykliske sårbarheder vil kunne føre til direkte og indirekte risici for den finansielle stabilitet på baggrund af de ovennævnte sårbarheder. De potentielle direkte risici for banksystemet i Tyskland retter sig både mod eventuelle misligholdelser af lån ydet under et langvarigt økonomisk opsving og overvurderede og stærkt stigende boligpriser og mod et konkurrencepres, som kan føre til en lempelse af kreditstandarderne og en reduktion af marginerne på nye lån. Endvidere vil nogle husstande kunne få en negativ formueeffekt eller risikere, at deres egenkapital bliver negativ, hvis faldet i huspriserne er betydeligt. Hvis f.eks. arbejdsløsheden stiger og/eller væksten i husholdningernes indkomst falder, vil nogle husholdninger kunne få vanskeligere ved at servicere deres gæld. Den dermed forbundne negative husstandsindkomst og formueværdi vil kunne forstærke det første stød, hvis husholdningerne er nødt til at reducere deres forbrug for at kunne servicere gælden. Dette vil kunne føre til anden runde-effekter og en øget risiko for kreditinstitutterne og det finansielle system.

| e) | Det skal dog bemærkes, at de lange perioder, hvor rentesatserne for realkreditlån er faste, bidrager til at mindske låntagernes risiko ved stigende rentesatser. Som følge af de positive indkomstudsigter for private husholdninger og de vedvarende gunstige vilkår på arbejdsmarkedet synes de potentielle risici fra husholdninger, der er nødt til at strække deres økonomi, at være relativt små. Det skal dog bemærkes, at renterisikoen ved de lange rentefikseringsperioder ligger hos kreditinstitutterne, og at dette er en af de cykliske sårbarheder i banksystemet. |
| --- | --- |

e)

Det skal dog bemærkes, at de lange perioder, hvor rentesatserne for realkreditlån er faste, bidrager til at mindske låntagernes risiko ved stigende rentesatser. Som følge af de positive indkomstudsigter for private husholdninger og de vedvarende gunstige vilkår på arbejdsmarkedet synes de potentielle risici fra husholdninger, der er nødt til at strække deres økonomi, at være relativt små. Det skal dog bemærkes, at renterisikoen ved de lange rentefikseringsperioder ligger hos kreditinstitutterne, og at dette er en af de cykliske sårbarheder i banksystemet.

| f) | ESRB noterer sig, at Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht (Forbundsfinanstilsynet — BaFin) har meddelt, at Ausschuss für Finanzstabilität (Udvalget for Finansiel Stabilitet) har anbefalet at aktivere en kontracyklisk kapitalbuffersats på 0,25 % for at opbygge institutternes modstandsdygtighed som et forebyggende tiltag. BaFin forventer at aktivere den kontracykliske kapitalbuffer på den anbefalede måde. Den anbefalede kalibrering er foretaget under hensyntagen til kreditudviklingen i Tyskland, der er ledsaget af en stærk stigning i priserne på beboelsesejendomme. Det forventes imidlertid ikke at begrænse væksten i kreditgivningen til boliger eller at bringe en potentiel forringelse af udlånsstandarderne til ophør. De nationale myndigheder har overvåget kreditvilkårene, men der har ikke været nogen formel vejledning fra dem om, hvad forsigtige standarder bør omfatte. |
| --- | --- |

f)

ESRB noterer sig, at Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht (Forbundsfinanstilsynet — BaFin) har meddelt, at Ausschuss für Finanzstabilität (Udvalget for Finansiel Stabilitet) har anbefalet at aktivere en kontracyklisk kapitalbuffersats på 0,25 % for at opbygge institutternes modstandsdygtighed som et forebyggende tiltag. BaFin forventer at aktivere den kontracykliske kapitalbuffer på den anbefalede måde. Den anbefalede kalibrering er foretaget under hensyntagen til kreditudviklingen i Tyskland, der er ledsaget af en stærk stigning i priserne på beboelsesejendomme. Det forventes imidlertid ikke at begrænse væksten i kreditgivningen til boliger eller at bringe en potentiel forringelse af udlånsstandarderne til ophør. De nationale myndigheder har overvåget kreditvilkårene, men der har ikke været nogen formel vejledning fra dem om, hvad forsigtige standarder bør omfatte.

| g) | De nuværende politiske foranstaltninger vurderes at være delvist passende og delvist tilstrækkelige til at afbøde de identificerede systemiske risici i forbindelse med sårbarheder i beboelsesejendomssektoren. Tyskland kunne iværksætte yderligere kapitalbaserede foranstaltninger, der kræver, at kreditinstitutterne i lyset af det langvarige økonomiske opsving og de hastigt stigende boligpriser aktiverer yderligere kapitalbuffere for at øge banksystemets modstandsdygtighed over for konjunkturbestemte risici og sårbarheder (dvs. kreditrisici og renterisici), som kan have hobet sig op. I lyset af, at boligpriserne i tyske byområder allerede har været overvurderede i flere år, og den usikkerhed, der gør sig gældende med hensyn til udlånsstandarderne, ville Tyskland kunne bidrage til at sikre forsvarlige udlånsstandarder i forbindelse med nye lån på en hensigtsmæssig måde (f.eks. ved at anbefale eller aktivere retligt bindende grænser for belåningsgraden, hvis de retlige betingelser for aktivering er opfyldt) for at forhindre opbygning af sårbarheder og dermed fremme den finansielle stabilitet. |
| --- | --- |

g)

De nuværende politiske foranstaltninger vurderes at være delvist passende og delvist tilstrækkelige til at afbøde de identificerede systemiske risici i forbindelse med sårbarheder i beboelsesejendomssektoren. Tyskland kunne iværksætte yderligere kapitalbaserede foranstaltninger, der kræver, at kreditinstitutterne i lyset af det langvarige økonomiske opsving og de hastigt stigende boligpriser aktiverer yderligere kapitalbuffere for at øge banksystemets modstandsdygtighed over for konjunkturbestemte risici og sårbarheder (dvs. kreditrisici og renterisici), som kan have hobet sig op. I lyset af, at boligpriserne i tyske byområder allerede har været overvurderede i flere år, og den usikkerhed, der gør sig gældende med hensyn til udlånsstandarderne, ville Tyskland kunne bidrage til at sikre forsvarlige udlånsstandarder i forbindelse med nye lån på en hensigtsmæssig måde (f.eks. ved at anbefale eller aktivere retligt bindende grænser for belåningsgraden, hvis de retlige betingelser for aktivering er opfyldt) for at forhindre opbygning af sårbarheder og dermed fremme den finansielle stabilitet.

| h) | Som allerede foreslået af Ausschuss für Finanzstabilität i 2015 (13) er det også vigtigt, at de nationale myndigheder råder over alle de makroprudentielle instrumenter, der er nødvendige for, at de har beføjelse til at imødegå eventuelle sårbarheder med hensyn til den finansielle stabilitet, herunder navnlig beføjelse til at fastsætte retligt bindende grænser for belåningsgraden — og enten forholdet mellem gæld og indkomst eller forholdet mellem gældsservicering og indkomst i kombination med løbetidsgrænser — hvor det er nødvendigt i forbindelse med nye boliglån. I øjeblikket er de indtægtsbaserede instrumenter imidlertid ikke tilgængelige i Tyskland. De nationale myndigheder har ganske vist beføjelse til at fastsætte retligt bindende belåningsgrænser, hvis det anses for nødvendigt for at sikre finansiel stabilitet, men den er betinget af, at der identificeres risici for den finansielle stabilitet som følge af en kraftig stigning i boligpriserne og realkreditlångivningen samt en ledsagende væsentlig lempelse af udlånsstandarderne. De nuværende datahuller med hensyn til udlånsstandarderne for nye realkreditlån bør derfor også lukkes for at forbedre mulighederne for at identificere disse risici og imødegå dem, når der er behov for det — det er nødvendigt at udvide den tyske makroprudentielle overvågningsramme med et sådant initiativ. |
| --- | --- |

h)

Som allerede foreslået af Ausschuss für Finanzstabilität i 2015 (13) er det også vigtigt, at de nationale myndigheder råder over alle de makroprudentielle instrumenter, der er nødvendige for, at de har beføjelse til at imødegå eventuelle sårbarheder med hensyn til den finansielle stabilitet, herunder navnlig beføjelse til at fastsætte retligt bindende grænser for belåningsgraden — og enten forholdet mellem gæld og indkomst eller forholdet mellem gældsservicering og indkomst i kombination med løbetidsgrænser — hvor det er nødvendigt i forbindelse med nye boliglån. I øjeblikket er de indtægtsbaserede instrumenter imidlertid ikke tilgængelige i Tyskland. De nationale myndigheder har ganske vist beføjelse til at fastsætte retligt bindende belåningsgrænser, hvis det anses for nødvendigt for at sikre finansiel stabilitet, men den er betinget af, at der identificeres risici for den finansielle stabilitet som følge af en kraftig stigning i boligpriserne og realkreditlångivningen samt en ledsagende væsentlig lempelse af udlånsstandarderne. De nuværende datahuller med hensyn til udlånsstandarderne for nye realkreditlån bør derfor også lukkes for at forbedre mulighederne for at identificere disse risici og imødegå dem, når der er behov for det — det er nødvendigt at udvide den tyske makroprudentielle overvågningsramme med et sådant initiativ.

| (9) | Hvis foranstaltninger til imødegåelse af de identificerede sårbarheder aktiveres, bør der ved kalibreringen og indfasningen af disse tages hensyn til, hvor Tyskland befinder sig i de økonomiske og finansielle cyklusser samt eventuelle konsekvenser for de dermed forbundne omkostninger og fordele. |
| --- | --- |

(9)

Hvis foranstaltninger til imødegåelse af de identificerede sårbarheder aktiveres, bør der ved kalibreringen og indfasningen af disse tages hensyn til, hvor Tyskland befinder sig i de økonomiske og finansielle cyklusser samt eventuelle konsekvenser for de dermed forbundne omkostninger og fordele.

| (10) | ESRB's advarsler offentliggøres, efter at Det Almindelige Råd har underrettet Rådet for Den Europæiske Union om sin hensigt herom og har givet Rådet lejlighed til at svare, og efter at adressaterne er blevet underrettet om hensigten om at offentliggøre — |
| --- | --- |

(10)

ESRB's advarsler offentliggøres, efter at Det Almindelige Råd har underrettet Rådet for Den Europæiske Union om sin hensigt herom og har givet Rådet lejlighed til at svare, og efter at adressaterne er blevet underrettet om hensigten om at offentliggøre —

VEDTAGET DENNE ADVARSEL:

ESRB har identificeret sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Tyskland som en kilde til systemiske risici for den finansielle stabilitet, der kan have alvorlige negative konsekvenser for realøkonomien. Set ud fra et makroprudentielt perspektiv mener ESRB, at de største sårbarheder udgøres af den betydelige overvurdering af boligpriserne i byområder, der er forbundet med en udbredt og kraftig stigning i huspriserne, samt visse tegn på en lempelse af udlånsstandarderne inden for rammerne af den generelle usikkerhed, der gør sig gældende med hensyn til udlånsstandarderne for boliglån som følge af de betydelige datahuller.

Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 27. juni 2019.

Leder af ESRB's sekretariat,

på vegne af ESRB's Almindelige Råd

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  EUT L 331 af 15.12.2010, s. 1.

1

(2)  Jf. »Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector«, ESRB, november 2016, som findes på ESRB’s websted www.esrb.europa.eu.

2

(3)  Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis advarsel ECB/2016/06 af 22. september 2016 om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Belgien (EUT C 31 af 31.1.2017, s. 45).

3

(4)  Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis advarsel ECB/2016/07 af 22. september 2016 om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Danmark (EUT C 31 af 31.1.2017, s. 47).

4

(5)  Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis advarsel ECB/2016/09 af 22. september 2016 om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Luxembourg (EUT C 31 af 31.1.2017, s. 51).

5

(6)  Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis advarsel ECB/2016/10 af 22. september 2016 om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Nederlandene (EUT C 31 af 31.1.2017, s. 53).

6

(7)  Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis advarsel ECB/2016/05 af 22. september 2016 om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Østrig (EUT C 31 af 31.1.2017, s. 43).

7

(8)  Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis advarsel ECB/2016/08 af 22. september 2016 om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Finland (EUT C 31 af 31.1.2017, s. 49).

8

(9)  Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis advarsel ECB/2016/11 af 22. september 2016 om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Sverige (EUT C 31 af 31.1.2017, s. 55).

9

(10)  Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis advarsel ECB/2016/12 af 22. september 2016 om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Storbritannien (EUT C 31 af 31.1.2017, s. 57).

10

(11)  Jf. »Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries«, ESRB, 2019, som findes på ESRB’s websted www.esrb.europa.eu.

11

(12)  En holdbar belåningsgrad udtrykkes ved forholdet mellem værdien af et lån i fast ejendom og den pågældende ejendoms belåningsværdi. Sidstnævnte er værdien af ejendommen som fastsat ved en forsigtig vurdering under hensyntagen til de grundlæggende faktorer, som er bestemmende for ejendommens værdi. Jf. § 16, stk. 2, i loven om dækkede obligationer (Pfandbriefgesetz).

12

Pfandbriefgesetz

(13)  Henstilling AFS/2015/1 om nye instrumenter til regulering af lån til opførelse eller erhvervelse af fast ejendom til beboelse (Empfehlung AFS/2015/1 vom 30. Juni 2015 zu neuen Instrumenten für die Regulierung der Darlehensvergabe zum Bau oder Erwerb von Wohnimmobilien).

13

---

| 30.10.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 366/49 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 366/49

---

DET EUROPÆISKE UDVALG FOR SYSTEMISKE RISICIS ADVARSEL

af 27. juni 2019

om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Frankrig

(ESRB/2019/12)

(2019/C 366/09)

DET ALMINDELIGE RÅD FOR DET EUROPÆISKE UDVALG FOR SYSTEMISKE RISICI HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1092/2010 af 24. november 2010 om makrotilsyn på EU-plan med det finansielle system og om oprettelse af et europæisk udvalg for systemiske risici (1), særlig artikel 3, 16 og 18, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Boliger er en nøglesektor i realøkonomien og udgør en stor del af husholdningernes formue og bankernes udlån. Boligejendomme udgør en stor del af husholdningernes aktivbeholdning, og boliglån udgør ofte en stor del af kreditinstitutternes balance. Endvidere er boligbyggeri typisk et vigtigt element i realøkonomien, da det er en kilde til beskæftigelse, investeringer og vækst. |
| --- | --- |

(1)

Boliger er en nøglesektor i realøkonomien og udgør en stor del af husholdningernes formue og bankernes udlån. Boligejendomme udgør en stor del af husholdningernes aktivbeholdning, og boliglån udgør ofte en stor del af kreditinstitutternes balance. Endvidere er boligbyggeri typisk et vigtigt element i realøkonomien, da det er en kilde til beskæftigelse, investeringer og vækst.

| (2) | Tidligere finansielle kriser og erfaringer fra mange lande har vist, at en uholdbar udvikling på ejendomsmarkederne kan have alvorlige konsekvenser for det finansielle systems stabilitet og stabiliteten i økonomien som helhed i et givet land, hvilket også kan føre til negative, grænseoverskridende afsmittende effekter. Virkningerne for den finansielle stabilitet kan være både direkte og indirekte. Direkte virkninger består af kredittab fra realkreditporteføljer på grund af negative økonomiske og finansielle vilkår og samtidige negative udviklinger på boligejendomsmarkedet. Indirekte virkninger vedrører tilpasninger i husholdningernes forbrug med yderligere konsekvenser for realøkonomien og den finansielle stabilitet. |
| --- | --- |

(2)

Tidligere finansielle kriser og erfaringer fra mange lande har vist, at en uholdbar udvikling på ejendomsmarkederne kan have alvorlige konsekvenser for det finansielle systems stabilitet og stabiliteten i økonomien som helhed i et givet land, hvilket også kan føre til negative, grænseoverskridende afsmittende effekter. Virkningerne for den finansielle stabilitet kan være både direkte og indirekte. Direkte virkninger består af kredittab fra realkreditporteføljer på grund af negative økonomiske og finansielle vilkår og samtidige negative udviklinger på boligejendomsmarkedet. Indirekte virkninger vedrører tilpasninger i husholdningernes forbrug med yderligere konsekvenser for realøkonomien og den finansielle stabilitet.

| (3) | Markederne for fast ejendom er sårbare over for konjunkturudviklingen. Overdreven risikotagning, overdreven gearing og uoverensstemmende incitamenter under opsvinget i cyklussen for fast ejendom kan få alvorlige negative konsekvenser for både den finansielle stabilitet og realøkonomien. I lyset af, hvor stor betydning beboelsesejendomme har for den finansielle og makroøkonomiske stabilitet, er det særlig vigtigt at søge at forhindre, at der opbygges sårbarheder på boligejendomsmarkedet ved at tage makroprudentielle politikker i brug — ud over at anvende dem til at reducere systemiske risici. |
| --- | --- |

(3)

Markederne for fast ejendom er sårbare over for konjunkturudviklingen. Overdreven risikotagning, overdreven gearing og uoverensstemmende incitamenter under opsvinget i cyklussen for fast ejendom kan få alvorlige negative konsekvenser for både den finansielle stabilitet og realøkonomien. I lyset af, hvor stor betydning beboelsesejendomme har for den finansielle og makroøkonomiske stabilitet, er det særlig vigtigt at søge at forhindre, at der opbygges sårbarheder på boligejendomsmarkedet ved at tage makroprudentielle politikker i brug — ud over at anvende dem til at reducere systemiske risici.

| (4) | De cykliske faktorer spiller en vigtig rolle med hensyn til at give næring til de identificerede sårbarheder på ejendomsmarkederne i landene i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), men en række strukturelle faktorer har også drevet disse sårbarheder. Disse faktorer kan omfatte manglende boligudbud — som har ført til et stigende opadrettet pres på boligpriserne og gælden i de husholdninger, der køber deres egen bolig — eller andre offentlige politikker, der kan virke som et incitament til, at husholdningerne påtager sig uforholdsmæssig stor gæld. Da disse faktorer strækker sig ud over de makroprudentielle politikker, vil foranstaltninger, der hidrører fra andre politikområder, kunne supplere og støtte de nuværende makroprudentielle foranstaltninger på en effektiv måde med det formål at tackle de sårbarheder, der er til stede på boligejendomsmarkedet i de enkelte lande, uden at det medfører uforholdsmæssigt store omkostninger for realøkonomien og det finansielle system. |
| --- | --- |

(4)

De cykliske faktorer spiller en vigtig rolle med hensyn til at give næring til de identificerede sårbarheder på ejendomsmarkederne i landene i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), men en række strukturelle faktorer har også drevet disse sårbarheder. Disse faktorer kan omfatte manglende boligudbud — som har ført til et stigende opadrettet pres på boligpriserne og gælden i de husholdninger, der køber deres egen bolig — eller andre offentlige politikker, der kan virke som et incitament til, at husholdningerne påtager sig uforholdsmæssig stor gæld. Da disse faktorer strækker sig ud over de makroprudentielle politikker, vil foranstaltninger, der hidrører fra andre politikområder, kunne supplere og støtte de nuværende makroprudentielle foranstaltninger på en effektiv måde med det formål at tackle de sårbarheder, der er til stede på boligejendomsmarkedet i de enkelte lande, uden at det medfører uforholdsmæssigt store omkostninger for realøkonomien og det finansielle system.

| (5) | I 2016 gennemførte Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici (ESRB) en vurdering af sårbarhederne på mellemlangt sigt vedrørende beboelsesejendomme på EU-plan (2). Denne vurdering gjorde det muligt for ESRB at identificere en række sårbarheder på mellemlang sigt i flere lande som en kilde til systemiske risici for den finansielle stabilitet, hvilket førte til, at der blev udstedt advarsler til otte lande: Belgien (3), Danmark (4), Luxembourg (5), Nederlandene (6), Østrig (7), Finland (8), Sverige (9) og Storbritannien (10). |
| --- | --- |

(5)

I 2016 gennemførte Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici (ESRB) en vurdering af sårbarhederne på mellemlangt sigt vedrørende beboelsesejendomme på EU-plan (2). Denne vurdering gjorde det muligt for ESRB at identificere en række sårbarheder på mellemlang sigt i flere lande som en kilde til systemiske risici for den finansielle stabilitet, hvilket førte til, at der blev udstedt advarsler til otte lande: Belgien (3), Danmark (4), Luxembourg (5), Nederlandene (6), Østrig (7), Finland (8), Sverige (9) og Storbritannien (10).

| (6) | ESRB har for nylig afsluttet en systematisk og fremadskuende vurdering i hele Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS) af sårbarheder vedrørende beboelsesejendomme (11). |
| --- | --- |

(6)

ESRB har for nylig afsluttet en systematisk og fremadskuende vurdering i hele Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS) af sårbarheder vedrørende beboelsesejendomme (11).

| (7) | I den forbindelse har ESRB identificeret visse svagheder på mellemlangt sigt i elleve lande, heriblandt Frankrig, som en kilde til systemiske risici for den finansielle stabilitet, der ikke er blevet imødegået i tilstrækkeligt omfang. |
| --- | --- |

(7)

I den forbindelse har ESRB identificeret visse svagheder på mellemlangt sigt i elleve lande, heriblandt Frankrig, som en kilde til systemiske risici for den finansielle stabilitet, der ikke er blevet imødegået i tilstrækkeligt omfang.

| (8) | I ESRB's vurdering af sårbarheder fremhæves følgende i forhold til Frankrig:






  a) | Husholdningernes gældsniveau i Frankrig er relativt højt i forhold til den disponible indkomst. Det er steget betydeligt over de foregående 10 år, og den seneste udvikling på mellemlangt sigt viser, at denne tendens fortsætter. De primære risici, der er forbundet med et sådant niveau for husholdningernes gældsætning, er muligheden for en nedgang i forbruget og anden runde-effekter på den finansielle stabilitet i tilfælde af et makroøkonomisk stød. Der er imidlertid visse risikobegrænsende faktorer i den franske økonomi. For det første har husholdningerne en høj opsparingskvote efter international målestok. For det andet findes der vigtige sociale sikkerhedsnet, som har til formål at afbøde virkningerne af et pludseligt fald i låntagernes indkomst i tilfælde af arbejdsløshed, hvilket således reducerer de eventuelle anden runde-effekter af et makroøkonomisk stød. For det tredje er en høj procentdel af låntagerne ikke eksponeret mod renterisici på grund af den høje andel af fastforrentede boliglån. |
| --- | --- | --- |

(8)

I ESRB's vurdering af sårbarheder fremhæves følgende i forhold til Frankrig:

a)

Husholdningernes gældsniveau i Frankrig er relativt højt i forhold til den disponible indkomst. Det er steget betydeligt over de foregående 10 år, og den seneste udvikling på mellemlangt sigt viser, at denne tendens fortsætter. De primære risici, der er forbundet med et sådant niveau for husholdningernes gældsætning, er muligheden for en nedgang i forbruget og anden runde-effekter på den finansielle stabilitet i tilfælde af et makroøkonomisk stød. Der er imidlertid visse risikobegrænsende faktorer i den franske økonomi. For det første har husholdningerne en høj opsparingskvote efter international målestok. For det andet findes der vigtige sociale sikkerhedsnet, som har til formål at afbøde virkningerne af et pludseligt fald i låntagernes indkomst i tilfælde af arbejdsløshed, hvilket således reducerer de eventuelle anden runde-effekter af et makroøkonomisk stød. For det tredje er en høj procentdel af låntagerne ikke eksponeret mod renterisici på grund af den høje andel af fastforrentede boliglån.

| b) | Væksten i boliglån har været relativt høj både på kort og mellemlangt sigt. Væksten i nye boliglån er markant, hvilket vil kunne medføre yderligere vækst i husholdningernes samlede gældsætning. Endvidere tyder nogle indikatorer på, at visse husholdninger med boliglån i Frankrig kan være sårbare over for økonomiske og finansielle stød, særligt unge husholdninger og husholdninger med lavere indkomster, som har en høj gældsservicering i forhold til indkomst. Ydermere har omkring en tredjedel af de nye boliglån en belåningsprocent på over 95 %, og det gennemsnitlige lån i forhold til indkomst for nye lån nåede et historisk højdepunkt i 2017. Den gennemsnitlige løbetid for boliglån er også steget, mens fordelingen af gældsservicering i forhold til indkomst er forringet. De foreløbige mikrodata, som de franske myndigheder har anvendt til at overvåge denne udvikling, viser, at en stor andel af låntagerne med en høj belåningsprocent eller høj gældsservicering i forhold til indkomst er velstillede husholdninger, hvis lån har sikkerhed i aktiver og garantier. |
| --- | --- |

b)

Væksten i boliglån har været relativt høj både på kort og mellemlangt sigt. Væksten i nye boliglån er markant, hvilket vil kunne medføre yderligere vækst i husholdningernes samlede gældsætning. Endvidere tyder nogle indikatorer på, at visse husholdninger med boliglån i Frankrig kan være sårbare over for økonomiske og finansielle stød, særligt unge husholdninger og husholdninger med lavere indkomster, som har en høj gældsservicering i forhold til indkomst. Ydermere har omkring en tredjedel af de nye boliglån en belåningsprocent på over 95 %, og det gennemsnitlige lån i forhold til indkomst for nye lån nåede et historisk højdepunkt i 2017. Den gennemsnitlige løbetid for boliglån er også steget, mens fordelingen af gældsservicering i forhold til indkomst er forringet. De foreløbige mikrodata, som de franske myndigheder har anvendt til at overvåge denne udvikling, viser, at en stor andel af låntagerne med en høj belåningsprocent eller høj gældsservicering i forhold til indkomst er velstillede husholdninger, hvis lån har sikkerhed i aktiver og garantier.

| c) | Selv om der ikke er nogen markante tegn på, at huspriserne generelt er overvurderede i Frankrig, er priserne på beboelsesejendomme steget betydeligt i visse af de store byer (12) — særligt i omegnen af Paris — og dette kan nogle steder have svækket prisoverkommeligheden. På lokalt plan er der visse tegn på, at priserne på beboelsesejendomme er høje i forhold til indkomst- og huslejeniveauet. Da en tredjedel af alle lån har en høj belåningsprocent, og boligpriserne kan ændre sig i fremtiden, vil nogle husholdninger kunne få en negativ formueværdi. Direkte kredittab som følge af et eventuelt fald i værdien af den sikkerhed, der er stillet for realkreditlånene, forventes imidlertid at være begrænset på grund af en række landespecifikke faktorer. For det første afbøder anvendelsen af garantiordninger til at stille sikkerhed for boliglån (13) den direkte kreditrisiko for kreditinstitutter i tilfælde af et fald i boligpriserne. For det andet anslås den eventuelle formueværdi for husholdningerne til at være mindre end i andre udviklede økonomier, idet der ikke er nogen mulighed for at udtrække kontanter eller friværdi fra omvurderinger af boliger. |
| --- | --- |

c)

Selv om der ikke er nogen markante tegn på, at huspriserne generelt er overvurderede i Frankrig, er priserne på beboelsesejendomme steget betydeligt i visse af de store byer (12) — særligt i omegnen af Paris — og dette kan nogle steder have svækket prisoverkommeligheden. På lokalt plan er der visse tegn på, at priserne på beboelsesejendomme er høje i forhold til indkomst- og huslejeniveauet. Da en tredjedel af alle lån har en høj belåningsprocent, og boligpriserne kan ændre sig i fremtiden, vil nogle husholdninger kunne få en negativ formueværdi. Direkte kredittab som følge af et eventuelt fald i værdien af den sikkerhed, der er stillet for realkreditlånene, forventes imidlertid at være begrænset på grund af en række landespecifikke faktorer. For det første afbøder anvendelsen af garantiordninger til at stille sikkerhed for boliglån (13) den direkte kreditrisiko for kreditinstitutter i tilfælde af et fald i boligpriserne. For det andet anslås den eventuelle formueværdi for husholdningerne til at være mindre end i andre udviklede økonomier, idet der ikke er nogen mulighed for at udtrække kontanter eller friværdi fra omvurderinger af boliger.

| d) | Negative økonomiske og finansielle forhold eller en negativ udvikling på markedet for beboelsesejendomme vil i lyset af ovennævnte sårbarheder kunne medføre direkte og indirekte risici for den finansielle stabilitet. De potentielle direkte risici for banksystemet i Frankrig vedrører såvel eventuelle misligholdelser af lån ydet under omstændigheder med stærkt stigende boligpriser og lave renter som gældsatte husholdninger og konkurrencepres, der medfører en vis lempelse af udlånsstandarderne og indsnævring af marginerne. I Frankrig forventes en række faktorer såsom sikkerhedskanalen, som forventes at være relativt svag, vigtige sociale sikkerhedsnet og udbredelsen af fastforrentede lån at afbøde direkte kreditrisici i forbindelse med stød i boligmarkedet. Hvis f.eks. arbejdsløsheden stiger og/eller væksten i husholdningernes indkomst falder, vil nogle husholdninger imidlertid kunne få vanskeligere ved at servicere deres gæld. De dermed forbundne negative effekter på husholdningernes indkomst og formueværdi vil kunne forstærke det første stød, hvis husholdningerne er nødt til at reducere deres forbrug for at kunne servicere deres boliglån. Dette vil kunne føre til anden runde-effekter og en øget risiko for kreditinstitutterne og det finansielle system. |
| --- | --- |

d)

Negative økonomiske og finansielle forhold eller en negativ udvikling på markedet for beboelsesejendomme vil i lyset af ovennævnte sårbarheder kunne medføre direkte og indirekte risici for den finansielle stabilitet. De potentielle direkte risici for banksystemet i Frankrig vedrører såvel eventuelle misligholdelser af lån ydet under omstændigheder med stærkt stigende boligpriser og lave renter som gældsatte husholdninger og konkurrencepres, der medfører en vis lempelse af udlånsstandarderne og indsnævring af marginerne. I Frankrig forventes en række faktorer såsom sikkerhedskanalen, som forventes at være relativt svag, vigtige sociale sikkerhedsnet og udbredelsen af fastforrentede lån at afbøde direkte kreditrisici i forbindelse med stød i boligmarkedet. Hvis f.eks. arbejdsløsheden stiger og/eller væksten i husholdningernes indkomst falder, vil nogle husholdninger imidlertid kunne få vanskeligere ved at servicere deres gæld. De dermed forbundne negative effekter på husholdningernes indkomst og formueværdi vil kunne forstærke det første stød, hvis husholdningerne er nødt til at reducere deres forbrug for at kunne servicere deres boliglån. Dette vil kunne føre til anden runde-effekter og en øget risiko for kreditinstitutterne og det finansielle system.

| e) | ESRB noterer sig, at Frankrig har bebudet anvendelse af en kontracyklisk buffersats på 0,5 % med henblik på at opbygge institutternes modstandsdygtighed på en forebyggende måde. Kalibreringen af denne makroprudentielle foranstaltning er foretaget under et mere generelt hensyn til gældsætningen for den ikke-finansielle sektor i Frankrig og et mere specifikt hensyn til husholdningssektorens gældsætning, idet udlån til husholdningerne også understøttes af opsvinget i boligpriserne. Den kapitalbaserede foranstaltning forventes derfor at forstærke banksektorens modstandsdygtighed over for de akkumulerede sårbarheder. Den forventes imidlertid hverken at begrænse udviklingen i husholdningernes opbygning af gæld eller forringelsen af udlånsstandarderne. Selv om de nationale myndigheder i Frankrig har overvåget kreditvilkårene, har der ikke været nogen formel vejledning i, hvad der bør anses som hensigtsmæssige kreditvilkår. |
| --- | --- |

e)

ESRB noterer sig, at Frankrig har bebudet anvendelse af en kontracyklisk buffersats på 0,5 % med henblik på at opbygge institutternes modstandsdygtighed på en forebyggende måde. Kalibreringen af denne makroprudentielle foranstaltning er foretaget under et mere generelt hensyn til gældsætningen for den ikke-finansielle sektor i Frankrig og et mere specifikt hensyn til husholdningssektorens gældsætning, idet udlån til husholdningerne også understøttes af opsvinget i boligpriserne. Den kapitalbaserede foranstaltning forventes derfor at forstærke banksektorens modstandsdygtighed over for de akkumulerede sårbarheder. Den forventes imidlertid hverken at begrænse udviklingen i husholdningernes opbygning af gæld eller forringelsen af udlånsstandarderne. Selv om de nationale myndigheder i Frankrig har overvåget kreditvilkårene, har der ikke været nogen formel vejledning i, hvad der bør anses som hensigtsmæssige kreditvilkår.

| f) | De nuværende politiske foranstaltninger vurderes at være delvist passende og delvist tilstrækkelige til at afbøde de identificerede systemiske risici i forbindelse med sårbarheder i beboelsesejendomssektoren i Frankrig. Navnlig vil de gældende kapitalbaserede foranstaltninger kunne suppleres af andre foranstaltninger med henblik på at håndtere sårbarhederne i forbindelse med husholdningernes stigende gældsniveau og tegnene på forringelse af kreditstandarderne. ESRB anerkender den indsats, de franske myndigheder har gjort for at overvåge risici i beboelsesejendomssektoren, såvel som deres mål om yderligere at forbedre overvågningsrammerne i overensstemmelse med Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis henstilling ESRB/2016/14 (14). Til trods for dette kan yderligere tiltag være nødvendige for at adressere de sårbarheder, der er identificeret i Frankrig. Navnlig kunne de nationale myndigheder i Frankrig i betragtning af husholdningernes stigende gældsætning og tegnene på forringelse af kreditstandarderne overveje behovet for yderligere forebyggende tiltag såsom eksplicitte anbefalinger vedrørende lånestandarder i form af enten en henstilling eller formelle låntagerbaserede foranstaltninger. |
| --- | --- |

f)

De nuværende politiske foranstaltninger vurderes at være delvist passende og delvist tilstrækkelige til at afbøde de identificerede systemiske risici i forbindelse med sårbarheder i beboelsesejendomssektoren i Frankrig. Navnlig vil de gældende kapitalbaserede foranstaltninger kunne suppleres af andre foranstaltninger med henblik på at håndtere sårbarhederne i forbindelse med husholdningernes stigende gældsniveau og tegnene på forringelse af kreditstandarderne. ESRB anerkender den indsats, de franske myndigheder har gjort for at overvåge risici i beboelsesejendomssektoren, såvel som deres mål om yderligere at forbedre overvågningsrammerne i overensstemmelse med Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis henstilling ESRB/2016/14 (14). Til trods for dette kan yderligere tiltag være nødvendige for at adressere de sårbarheder, der er identificeret i Frankrig. Navnlig kunne de nationale myndigheder i Frankrig i betragtning af husholdningernes stigende gældsætning og tegnene på forringelse af kreditstandarderne overveje behovet for yderligere forebyggende tiltag såsom eksplicitte anbefalinger vedrørende lånestandarder i form af enten en henstilling eller formelle låntagerbaserede foranstaltninger.

| (9) | Hvis foranstaltninger til imødegåelse af de identificerede sårbarheder aktiveres, bør der ved kalibreringen og indfasningen af disse tages hensyn til, hvor Frankrig befinder sig i de økonomiske og finansielle cyklusser samt eventuelle konsekvenser for de dermed forbundne omkostninger og fordele. |
| --- | --- |

(9)

Hvis foranstaltninger til imødegåelse af de identificerede sårbarheder aktiveres, bør der ved kalibreringen og indfasningen af disse tages hensyn til, hvor Frankrig befinder sig i de økonomiske og finansielle cyklusser samt eventuelle konsekvenser for de dermed forbundne omkostninger og fordele.

| (10) | ESRB's advarsler offentliggøres, efter at Det Almindelige Råd har underrettet Rådet for Den Europæiske Union om sin hensigt herom og har givet Rådet lejlighed til at svare, og efter at adressaterne er blevet underrettet om hensigten om at offentliggøre — |
| --- | --- |

(10)

ESRB's advarsler offentliggøres, efter at Det Almindelige Råd har underrettet Rådet for Den Europæiske Union om sin hensigt herom og har givet Rådet lejlighed til at svare, og efter at adressaterne er blevet underrettet om hensigten om at offentliggøre —

VEDTAGET DENNE ADVARSEL:

ESRB har identificeret sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Frankrig som en kilde til systemiske risici for den finansielle stabilitet, der kan medføre alvorlige negative konsekvenser for realøkonomien. Ud fra et makroprudentielt perspektiv mener ESRB, at de primære sårbarheder udgøres af husholdningernes høje og stigende gældsætning, som er forbundet med den seneste forringelse af udlånsstandarderne.

Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 27. juni 2019.

Leder af ESRB's sekretariat,

på vegne af ESRB's Almindelige Råd

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  EUT L 331 af 15.12.2010, s. 1.

1

(2)  Jf. »Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector«, ESRB, november 2016, som findes på ESRB’s websted www.esrb.europa.eu.

2

(3)  Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis advarsel ECB/2016/06 af 22. september 2016 om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Belgien (EUT C 31 af 31.1.2017, s. 45).

3

(4)  Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis advarsel ECB/2016/07 af 22. september 2016 om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Danmark (EUT C 31 af 31.1.2017, s. 47).

4

(5)  Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis advarsel ECB/2016/09 af 22. september 2016 om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Luxembourg (EUT C 31 af 31.1.2017, s. 51).

5

(6)  Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis advarsel ECB/2016/10 af 22. september 2016 om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Nederlandene (EUT C 31 af 31.1.2017, s. 53).

6

(7)  Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis advarsel ECB/2016/05 af 22. september 2016 om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Østrig (EUT C 31 af 31.1.2017, s. 43).

7

(8)  Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis advarsel ECB/2016/08 af 22. september 2016 om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Finland (EUT C 31 af 31.1.2017, s. 49).

8

(9)  Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis advarsel ECB/2016/11 af 22. september 2016 om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Sverige (EUT C 31 af 31.1.2017, s. 55).

9

(10)  Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis advarsel ECB/2016/12 af 22. september 2016 om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Storbritannien (EUT C 31 af 31.1.2017, s. 57).

10

(11)  Jf. »Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries«, ESRB, 2019, som findes på ESRB's websted www.esrb.europa.eu.

11

(12)  INSEE, (sidste data Q4 2018) tilgængelig på https://www.insee.fr/fr/statistiques/3733241, med data særligt for Paris, Lyon og Marseilles.

12

(13)  Garanterne er finansielle institutioner eller forsikringsselskaber, der ejes af et eller flere kreditinstitutter; i alle tilfælde er de lovregulerede organer, som er under tilsyn af Autorité de contrôle prudentiel et de résolution (den franske tilsyns- og afviklingsmyndighed).

13

Autorité de contrôle prudentiel et de résolution

(14)  Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis henstilling ECB/2016/14 af 31. oktober 2016 om lukning af datahuller vedrørende fast ejendom (EUT C 31 af 31.1.2017, s. 1).

14

---

| 30.10.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 366/53 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 366/53

---

DET EUROPÆISKE UDVALG FOR SYSTEMISKE RISICIS ADVARSEL

af 27. juni 2019

om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Island

(ESRB/2019/13)

(2019/C 366/10)

DET ALMINDELIGE RÅD FOR DET EUROPÆISKE UDVALG FOR SYSTEMISKE RISICI HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1092/2010 af 24. november 2010 om makrotilsyn på EU-plan med det finansielle system og om oprettelse af et europæisk udvalg for systemiske risici (1), særlig artikel 3, 16 og 18, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Boliger er en nøglesektor i realøkonomien og udgør en stor del af husholdningernes formue og bankernes udlån. Boligejendomme udgør en stor del af husholdningernes aktivbeholdning, og boliglån udgør ofte en stor del af kreditinstitutternes balance. Endvidere er boligbyggeri typisk et vigtigt element i realøkonomien, da det er en kilde til beskæftigelse, investeringer og vækst. |
| --- | --- |

(1)

Boliger er en nøglesektor i realøkonomien og udgør en stor del af husholdningernes formue og bankernes udlån. Boligejendomme udgør en stor del af husholdningernes aktivbeholdning, og boliglån udgør ofte en stor del af kreditinstitutternes balance. Endvidere er boligbyggeri typisk et vigtigt element i realøkonomien, da det er en kilde til beskæftigelse, investeringer og vækst.

| (2) | Tidligere finansielle kriser og erfaringer fra mange lande har vist, at en uholdbar udvikling på ejendomsmarkederne kan have alvorlige konsekvenser for det finansielle systems stabilitet og stabiliteten i økonomien som helhed i et givet land, hvilket også kan føre til negative, grænseoverskridende afsmittende effekter. Virkningerne for den finansielle stabilitet kan være både direkte og indirekte. Direkte virkninger består af kredittab fra realkreditporteføljer på grund af negative økonomiske og finansielle vilkår og samtidige negative udviklinger på boligejendomsmarkedet. Indirekte virkninger vedrører tilpasninger i husholdningernes forbrug med yderligere konsekvenser for realøkonomien og den finansielle stabilitet. |
| --- | --- |

(2)

Tidligere finansielle kriser og erfaringer fra mange lande har vist, at en uholdbar udvikling på ejendomsmarkederne kan have alvorlige konsekvenser for det finansielle systems stabilitet og stabiliteten i økonomien som helhed i et givet land, hvilket også kan føre til negative, grænseoverskridende afsmittende effekter. Virkningerne for den finansielle stabilitet kan være både direkte og indirekte. Direkte virkninger består af kredittab fra realkreditporteføljer på grund af negative økonomiske og finansielle vilkår og samtidige negative udviklinger på boligejendomsmarkedet. Indirekte virkninger vedrører tilpasninger i husholdningernes forbrug med yderligere konsekvenser for realøkonomien og den finansielle stabilitet.

| (3) | Markederne for fast ejendom er sårbare over for konjunkturudviklingen. Overdreven risikotagning, overdreven gearing og uoverensstemmende incitamenter under opsvinget i cyklussen for fast ejendom kan få alvorlige negative konsekvenser for både den finansielle stabilitet og realøkonomien. I lyset af, hvor stor betydning beboelsesejendomme har for den finansielle og makroøkonomiske stabilitet, er det særlig vigtigt at søge at forhindre, at der opbygges sårbarheder på boligejendomsmarkedet ved at tage makroprudentielle politikker i brug — ud over at anvende dem til at reducere systemiske risici. |
| --- | --- |

(3)

Markederne for fast ejendom er sårbare over for konjunkturudviklingen. Overdreven risikotagning, overdreven gearing og uoverensstemmende incitamenter under opsvinget i cyklussen for fast ejendom kan få alvorlige negative konsekvenser for både den finansielle stabilitet og realøkonomien. I lyset af, hvor stor betydning beboelsesejendomme har for den finansielle og makroøkonomiske stabilitet, er det særlig vigtigt at søge at forhindre, at der opbygges sårbarheder på boligejendomsmarkedet ved at tage makroprudentielle politikker i brug — ud over at anvende dem til at reducere systemiske risici.

| (4) | De cykliske faktorer spiller en vigtig rolle med hensyn til at give næring til de identificerede sårbarheder på markederne for beboelsesejendomme i landene i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), men en række strukturelle faktorer har også drevet disse sårbarheder. Disse faktorer kan omfatte manglende boligudbud — som har ført til et stigende opadrettet pres på boligpriserne og gælden i de husholdninger, der køber deres egen bolig — eller andre offentlige politikker, der kan virke som et incitament til, at husholdningerne overbelåner. Da disse faktorer strækker sig ud over de makroprudentielle politikker, vil foranstaltninger, der hidrører fra andre politikområder, kunne supplere og støtte de nuværende makroprudentielle foranstaltninger på en effektiv måde med det formål at tackle de sårbarheder, der er til stede på boligejendomsmarkedet i de enkelte lande, uden at det medfører uforholdsmæssigt store omkostninger for realøkonomien og det finansielle system. |
| --- | --- |

(4)

De cykliske faktorer spiller en vigtig rolle med hensyn til at give næring til de identificerede sårbarheder på markederne for beboelsesejendomme i landene i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), men en række strukturelle faktorer har også drevet disse sårbarheder. Disse faktorer kan omfatte manglende boligudbud — som har ført til et stigende opadrettet pres på boligpriserne og gælden i de husholdninger, der køber deres egen bolig — eller andre offentlige politikker, der kan virke som et incitament til, at husholdningerne overbelåner. Da disse faktorer strækker sig ud over de makroprudentielle politikker, vil foranstaltninger, der hidrører fra andre politikområder, kunne supplere og støtte de nuværende makroprudentielle foranstaltninger på en effektiv måde med det formål at tackle de sårbarheder, der er til stede på boligejendomsmarkedet i de enkelte lande, uden at det medfører uforholdsmæssigt store omkostninger for realøkonomien og det finansielle system.

| (5) | I 2016 gennemførte Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici (ESRB) en vurdering af sårbarhederne på mellemlangt sigt vedrørende beboelsesejendomme på EU-plan (2). Denne vurdering gjorde det muligt for ESRB at identificere en række sårbarheder på mellemlangt sigt i flere lande som en kilde til systemiske risici for den finansielle stabilitet, hvilket førte til, at der blev udstedt advarsler til otte lande: Belgien (3), Danmark (4), Luxembourg (5), Nederlandene (6), Østrig (7), Finland (8), Sverige (9) og Storbritannien (10). |
| --- | --- |

(5)

I 2016 gennemførte Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici (ESRB) en vurdering af sårbarhederne på mellemlangt sigt vedrørende beboelsesejendomme på EU-plan (2). Denne vurdering gjorde det muligt for ESRB at identificere en række sårbarheder på mellemlangt sigt i flere lande som en kilde til systemiske risici for den finansielle stabilitet, hvilket førte til, at der blev udstedt advarsler til otte lande: Belgien (3), Danmark (4), Luxembourg (5), Nederlandene (6), Østrig (7), Finland (8), Sverige (9) og Storbritannien (10).

| (6) | ESRB har for nylig afsluttet en systematisk og fremadskuende vurdering i hele Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS) af sårbarheder vedrørende beboelsesejendomme (11). |
| --- | --- |

(6)

ESRB har for nylig afsluttet en systematisk og fremadskuende vurdering i hele Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS) af sårbarheder vedrørende beboelsesejendomme (11).

| (7) | I den forbindelse har ESRB identificeret visse svagheder på mellemlangt sigt i elleve lande, heriblandt Island, som en kilde til systemiske risici for den finansielle stabilitet, der ikke er blevet imødegået i tilstrækkeligt omfang. |
| --- | --- |

(7)

I den forbindelse har ESRB identificeret visse svagheder på mellemlangt sigt i elleve lande, heriblandt Island, som en kilde til systemiske risici for den finansielle stabilitet, der ikke er blevet imødegået i tilstrækkeligt omfang.

| (8) | I ESRB's vurdering af sårbarheder fremhæves følgende i forhold til Island:






  a) | Husholdningernes gældsniveau i forhold til husholdningernes disponible indkomst er højt sammenlignet med andre lande på trods af det betydelige fald i dette forhold fra tidligere års niveauer. Højt gearede husholdninger er typisk mere sårbare over for negative økonomiske eller finansielle forhold eller en negativ udvikling på markedet for beboelsesejendomme, hvilket kan påvirke deres gældserviceringsevne og medføre et fald i deres forbrug. Gældsatte husholdninger er imidlertid mindre sårbare over for rentestigninger på grund af udbredelsen af fastforrentede lån. |
| --- | --- | --- |

(8)

I ESRB's vurdering af sårbarheder fremhæves følgende i forhold til Island:

a)

Husholdningernes gældsniveau i forhold til husholdningernes disponible indkomst er højt sammenlignet med andre lande på trods af det betydelige fald i dette forhold fra tidligere års niveauer. Højt gearede husholdninger er typisk mere sårbare over for negative økonomiske eller finansielle forhold eller en negativ udvikling på markedet for beboelsesejendomme, hvilket kan påvirke deres gældserviceringsevne og medføre et fald i deres forbrug. Gældsatte husholdninger er imidlertid mindre sårbare over for rentestigninger på grund af udbredelsen af fastforrentede lån.

| b) | Hvad angår strukturen af husholdningers gæld har lån, der er indekseret i forhold til forbrugerprisindekset (herefter »forbrugerprisindekserede lån«) (12), historisk set været almindelige i Island og kan udgøre en vis risiko for højt gearede husholdninger. Selv om andelen af forbrugerprisindekserede lån som en procentdel af nye lån er faldende, er andelen af disse lån som en procentdel af den eksisterende lånebeholdning ikke desto mindre stor. Endvidere har forbrugerprisindekserede lån typisk negative amortiseringsplaner tidligt i tilbagebetalingsperioden afhængigt af inflationsniveauet, hvilket kan øge akkumuleringen af gæld yderligere. Lån af denne type kan have både afbødende og forstærkende virkninger på husholdningernes sårbarhed over for risici. I tilfælde af høj inflation vil husholdningerne opleve en mindre indvirkning på deres evne til at servicere realkreditgæld på kort sigt — idet de forbrugerprisindekserede lån vil udjævne gældsserviceringen — mens de månedlige tilbagebetalinger af ikke-forbrugerprisindekserede lån vil stige mere markant på kort sigt. Men på langt sigt vil husholdninger med forbrugerprisindekserede lån kunne blive nødt til at begrænse deres forbrug yderligere, idet de i tilfælde af økonomiske vanskeligheder i kombination med stigende inflation ikke vil få deres gæld udhulet af inflation. Høj gældsætning kan delvist forklares ud fra indekseringen af realkreditlån med løbetider på op til 40 år, hvilket gør det muligt for låntagere med lave indkomster at låne større beløb på et overkommeligt gældserviceringsniveau. I løbet af det seneste årti har inflationen imidlertid ligget tæt på Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Irelands mål, og andelen af ikke-indekserede lån har derfor været stigende. |
| --- | --- |

b)

Hvad angår strukturen af husholdningers gæld har lån, der er indekseret i forhold til forbrugerprisindekset (herefter »forbrugerprisindekserede lån«) (12), historisk set været almindelige i Island og kan udgøre en vis risiko for højt gearede husholdninger. Selv om andelen af forbrugerprisindekserede lån som en procentdel af nye lån er faldende, er andelen af disse lån som en procentdel af den eksisterende lånebeholdning ikke desto mindre stor. Endvidere har forbrugerprisindekserede lån typisk negative amortiseringsplaner tidligt i tilbagebetalingsperioden afhængigt af inflationsniveauet, hvilket kan øge akkumuleringen af gæld yderligere. Lån af denne type kan have både afbødende og forstærkende virkninger på husholdningernes sårbarhed over for risici. I tilfælde af høj inflation vil husholdningerne opleve en mindre indvirkning på deres evne til at servicere realkreditgæld på kort sigt — idet de forbrugerprisindekserede lån vil udjævne gældsserviceringen — mens de månedlige tilbagebetalinger af ikke-forbrugerprisindekserede lån vil stige mere markant på kort sigt. Men på langt sigt vil husholdninger med forbrugerprisindekserede lån kunne blive nødt til at begrænse deres forbrug yderligere, idet de i tilfælde af økonomiske vanskeligheder i kombination med stigende inflation ikke vil få deres gæld udhulet af inflation. Høj gældsætning kan delvist forklares ud fra indekseringen af realkreditlån med løbetider på op til 40 år, hvilket gør det muligt for låntagere med lave indkomster at låne større beløb på et overkommeligt gældserviceringsniveau. I løbet af det seneste årti har inflationen imidlertid ligget tæt på Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Irelands mål, og andelen af ikke-indekserede lån har derfor været stigende.

| c) | Kreditgivningen til boliger er vokset moderat over de seneste år, og generelt synes lånestandarderne at være hensigtsmæssige. Hvad angår fordelingen af gæld i forhold til indkomst for de husholdninger, der har optaget denne type lån, kan en betydelig andel af husholdningerne være sårbare over for negative økonomiske eller finansielle forhold eller en negativ udvikling på markedet for beboelsesejendomme. På trods af de stigende sårbarheder i Islands beboelsesejendomssektor synes de islandske kreditinstitutter at være modstandsdygtige. De nationale myndigheder har udført en række stresstests på Islands tre største kreditinstitutter; disse test omfattede scenarier med kraftige fald i priserne på boligmarkedet i kombination med kraftige negative stød i økonomien som helhed, og resultaterne viste, at de pågældende banker skulle være i stand til at modstå sådanne stød. |
| --- | --- |

c)

Kreditgivningen til boliger er vokset moderat over de seneste år, og generelt synes lånestandarderne at være hensigtsmæssige. Hvad angår fordelingen af gæld i forhold til indkomst for de husholdninger, der har optaget denne type lån, kan en betydelig andel af husholdningerne være sårbare over for negative økonomiske eller finansielle forhold eller en negativ udvikling på markedet for beboelsesejendomme. På trods af de stigende sårbarheder i Islands beboelsesejendomssektor synes de islandske kreditinstitutter at være modstandsdygtige. De nationale myndigheder har udført en række stresstests på Islands tre største kreditinstitutter; disse test omfattede scenarier med kraftige fald i priserne på boligmarkedet i kombination med kraftige negative stød i økonomien som helhed, og resultaterne viste, at de pågældende banker skulle være i stand til at modstå sådanne stød.

| d) | Derudover hersker der en vis bekymring med hensyn til overvurderingen af bolipriserne. Vurderingen af boligpriserne er faldet i de seneste kvartaler efter en stabil vækst i løbet af de seneste otte år. Væksten i boligpriserne på mellemlangt sigt har været høj efter international målestok. I betragtning af den høje andel af boligejere i Island vil et fald i boligpriserne kunne medføre, at husholdningernes egenkapital bliver negativ. Ikke desto mindre forventes det, at eventuelle direkte kredittab fra realkreditlån vil være begrænsede, da belåningsprocenten for husholdningernes realkreditlån er relativt lav. |
| --- | --- |

d)

Derudover hersker der en vis bekymring med hensyn til overvurderingen af bolipriserne. Vurderingen af boligpriserne er faldet i de seneste kvartaler efter en stabil vækst i løbet af de seneste otte år. Væksten i boligpriserne på mellemlangt sigt har været høj efter international målestok. I betragtning af den høje andel af boligejere i Island vil et fald i boligpriserne kunne medføre, at husholdningernes egenkapital bliver negativ. Ikke desto mindre forventes det, at eventuelle direkte kredittab fra realkreditlån vil være begrænsede, da belåningsprocenten for husholdningernes realkreditlån er relativt lav.

| e) | Negative økonomiske eller finansielle forhold eller en negativ udvikling på markedet for beboelsesejendomme vil i lyset af ovennævnte sårbarheder kunne medføre direkte og indirekte risici for den finansielle stabilitet. De potentielle direkte risici for banksystemet i Island er både forbundet med de potentielle tab, der vil kunne opstå som følge af misligholdelse af lån, der er ydet under omstændigheder, hvor boligpriserne måske er overvurderede, og konkurrencepres, der vil kunne medføre, at udlånsstandarderne lempes. Endvidere vil husstandene kunne få en negativ formueeffekt eller risikere, at deres egenkapital bliver negativ, hvis faldet i huspriserne er betydeligt. Som følge af det lave potentiale for direkte kredittab, der forventes fra realkreditlån, og udbredelsen af fastforrentede lån, som er indekseret i forhold til forbrugerprisindekset, forventes husholdningerne ikke at få deres gældserviceringsevne forringet så meget, at det vil kunne medføre misligholdelse. Hvis f.eks. arbejdsløsheden stiger og/eller væksten i husholdningernes indkomst falder, vil nogle husholdninger imidlertid kunne få vanskeligere ved at servicere deres gæld på lang sigt. De dermed forbundne negative effekter på husstandsindkomst og formueværdi vil kunne forstærke det første stød, hvis husholdningerne er nødt til at reducere deres forbrug for at kunne servicere deres boliglån. Dette vil kunne føre til anden runde-effekter og en øget risiko for kreditinstitutterne og det finansielle system. |
| --- | --- |

e)

Negative økonomiske eller finansielle forhold eller en negativ udvikling på markedet for beboelsesejendomme vil i lyset af ovennævnte sårbarheder kunne medføre direkte og indirekte risici for den finansielle stabilitet. De potentielle direkte risici for banksystemet i Island er både forbundet med de potentielle tab, der vil kunne opstå som følge af misligholdelse af lån, der er ydet under omstændigheder, hvor boligpriserne måske er overvurderede, og konkurrencepres, der vil kunne medføre, at udlånsstandarderne lempes. Endvidere vil husstandene kunne få en negativ formueeffekt eller risikere, at deres egenkapital bliver negativ, hvis faldet i huspriserne er betydeligt. Som følge af det lave potentiale for direkte kredittab, der forventes fra realkreditlån, og udbredelsen af fastforrentede lån, som er indekseret i forhold til forbrugerprisindekset, forventes husholdningerne ikke at få deres gældserviceringsevne forringet så meget, at det vil kunne medføre misligholdelse. Hvis f.eks. arbejdsløsheden stiger og/eller væksten i husholdningernes indkomst falder, vil nogle husholdninger imidlertid kunne få vanskeligere ved at servicere deres gæld på lang sigt. De dermed forbundne negative effekter på husstandsindkomst og formueværdi vil kunne forstærke det første stød, hvis husholdningerne er nødt til at reducere deres forbrug for at kunne servicere deres boliglån. Dette vil kunne føre til anden runde-effekter og en øget risiko for kreditinstitutterne og det finansielle system.

| f) | ESRB noterer sig, at Island har etableret forskellige mekanismer — lofter for belåningsprocenter, vurderinger af kreditværdighed på grundlag af låntagernes indkomst samt kapitalbuffere — som alle har til formål at sikre både kreditinstitutternes og låntagernes modstandsdygtighed. Den kontracykliske kapitalbuffer og den systemiske risikobuffer forventes at styrke kreditinstitutternes modstandsdygtighed over for sårbarheder fra den private sektors gældsætning. Ikke desto mindre bør der også rettes en særlig opmærksomhed mod långivere, der ikke er banker (dvs. pensionskasser og den statsejede boligfinansieringsfond), hvis tilstedeværelse er mere udbredt i boligsektoren i Island end i de fleste andre lande. Belåningsprocenterne blev anvendt i den ekspansive fase af den finansielle cyklus for at styrke låntagernes modstandsdygtighed, forebygge en forringelse af kreditstandarderne og afbøde en uforholdsmæssig stor vækst i kreditgivningen og boligpriserne. Da belåningsprocenterne anvendes på alle låntagere, undgås eventuelle lækager på tværs af sektorerne. Endvidere foreskriver de gældende mikroprudentielle krav, at der foretages en vurdering af kreditværdigheden af låntagere, der optager nye lån. Derfor bør eventuelle fremtidige låntagerbaserede krav også gælde for alle långivere med henblik på at undgå lækager. |
| --- | --- |

f)

ESRB noterer sig, at Island har etableret forskellige mekanismer — lofter for belåningsprocenter, vurderinger af kreditværdighed på grundlag af låntagernes indkomst samt kapitalbuffere — som alle har til formål at sikre både kreditinstitutternes og låntagernes modstandsdygtighed. Den kontracykliske kapitalbuffer og den systemiske risikobuffer forventes at styrke kreditinstitutternes modstandsdygtighed over for sårbarheder fra den private sektors gældsætning. Ikke desto mindre bør der også rettes en særlig opmærksomhed mod långivere, der ikke er banker (dvs. pensionskasser og den statsejede boligfinansieringsfond), hvis tilstedeværelse er mere udbredt i boligsektoren i Island end i de fleste andre lande. Belåningsprocenterne blev anvendt i den ekspansive fase af den finansielle cyklus for at styrke låntagernes modstandsdygtighed, forebygge en forringelse af kreditstandarderne og afbøde en uforholdsmæssig stor vækst i kreditgivningen og boligpriserne. Da belåningsprocenterne anvendes på alle låntagere, undgås eventuelle lækager på tværs af sektorerne. Endvidere foreskriver de gældende mikroprudentielle krav, at der foretages en vurdering af kreditværdigheden af låntagere, der optager nye lån. Derfor bør eventuelle fremtidige låntagerbaserede krav også gælde for alle långivere med henblik på at undgå lækager.

| g) | De nuværende politiske foranstaltninger vurderes at være delvist passende og delvist tilstrækkelige til at afbøde de identificerede systemiske risici i forbindelse med sårbarheder i beboelsesejendomssektoren i Island. Navnlig tager de nuværende makroprudentielle foranstaltninger måske ikke i tilstrækkelig grad højde for husholdningernes høje gældsniveau. Selv om gælden muligvis er faldet samlet set, er der stadig lommer af risici på individuelt niveau i forbindelse med højt gearede husholdninger. ESRB anerkender de initiativer, der er taget med hensyn til overvågningen af beboelsesejendomme, men det kan være nødvendigt at træffe yderligere foranstaltninger vedrørende långivning til husholdninger med en høj gæld i forhold til indkomst. Island kunne overveje at indføre eksplicitte retningslinjer om indkomstbaserede foranstaltninger som en forebyggende foranstaltning, enten i form af en henstilling eller i form af retligt bindende låntagerbaserede foranstaltninger. Indkomstbaserede foranstaltninger vil kunne bidrage positivt til at forebygge, at husholdningerne bliver overforgældede, hvis den store vækst i boligpriserne fortsætter. Sådanne foranstaltninger kunne være særligt relevante, da væksten i boligpriserne kan have reduceret effektiviteten af loftet over belåningsprocenten. |
| --- | --- |

g)

De nuværende politiske foranstaltninger vurderes at være delvist passende og delvist tilstrækkelige til at afbøde de identificerede systemiske risici i forbindelse med sårbarheder i beboelsesejendomssektoren i Island. Navnlig tager de nuværende makroprudentielle foranstaltninger måske ikke i tilstrækkelig grad højde for husholdningernes høje gældsniveau. Selv om gælden muligvis er faldet samlet set, er der stadig lommer af risici på individuelt niveau i forbindelse med højt gearede husholdninger. ESRB anerkender de initiativer, der er taget med hensyn til overvågningen af beboelsesejendomme, men det kan være nødvendigt at træffe yderligere foranstaltninger vedrørende långivning til husholdninger med en høj gæld i forhold til indkomst. Island kunne overveje at indføre eksplicitte retningslinjer om indkomstbaserede foranstaltninger som en forebyggende foranstaltning, enten i form af en henstilling eller i form af retligt bindende låntagerbaserede foranstaltninger. Indkomstbaserede foranstaltninger vil kunne bidrage positivt til at forebygge, at husholdningerne bliver overforgældede, hvis den store vækst i boligpriserne fortsætter. Sådanne foranstaltninger kunne være særligt relevante, da væksten i boligpriserne kan have reduceret effektiviteten af loftet over belåningsprocenten.

| (9) | Hvis foranstaltninger til imødegåelse af de identificerede sårbarheder aktiveres, bør der ved kalibreringen og indfasningen af disse tages hensyn til, hvor Island befinder sig i de økonomiske og finansielle cyklusser samt eventuelle konsekvenser for de dermed forbundne omkostninger og fordele. |
| --- | --- |

(9)

Hvis foranstaltninger til imødegåelse af de identificerede sårbarheder aktiveres, bør der ved kalibreringen og indfasningen af disse tages hensyn til, hvor Island befinder sig i de økonomiske og finansielle cyklusser samt eventuelle konsekvenser for de dermed forbundne omkostninger og fordele.

| (10) | ESRB's advarsler offentliggøres, efter at Det Almindelige Råd har underrettet Rådet for Den Europæiske Union om sin hensigt herom og har givet Rådet lejlighed til at svare, og efter at adressaterne er blevet underrettet om hensigten om at offentliggøre — |
| --- | --- |

(10)

ESRB's advarsler offentliggøres, efter at Det Almindelige Råd har underrettet Rådet for Den Europæiske Union om sin hensigt herom og har givet Rådet lejlighed til at svare, og efter at adressaterne er blevet underrettet om hensigten om at offentliggøre —

VEDTAGET DENNE ADVARSEL:

ESRB har identificeret sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Island som en kilde til systemiske risici for den finansielle stabilitet, der kan have alvorlige negative konsekvenser for realøkonomien. Ud fra et makroprudentielt perspektiv er ESRB af den opfattelse, at den primære sårbarhed udgøres af husholdningernes høje gældsniveau, der er forbundet med den kraftige stigning i boligpriserne på mellemlangt sigt og den eventuelle overvurdering af boligpriserne.

Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 27. juni 2019.

Francesco MAZZAFERRO

Leder af ESRB's sekretariat,

på vegne af ESRB's Almindelige Råd

---

(1)  EUT L 331 af 15.12.2010, s. 1.

1

(2)  Jf. »Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector«, ESRB, november 2016, som findes på ESRB’s websted www.esrb.europa.eu.

2

(3)  Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis advarsel ECB/2016/06 af 22. september 2016 om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Belgien (EUT C 31 af 31.1.2017, s. 45).

3

(4)  Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis advarsel ECB/2016/07 af 22. september 2016 om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Danmark (EUT C 31 af 31.1.2017, s. 47).

4

(5)  Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis advarsel ECB/2016/09 af 22. september 2016 om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Luxembourg (EUT C 31 af 31.1.2017, s. 51).

5

(6)  Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis advarsel ECB/2016/10 af 22. september 2016 om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Nederlandene (EUT C 31 af 31.1.2017, s. 53).

6

(7)  Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis advarsel ECB/2016/05 af 22. september 2016 om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Østrig (EUT C 31 af 31.1.2017, s. 43).

7

(8)  Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis advarsel ECB/2016/08 af 22. september 2016 om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Finland (EUT C 31 af 31.1.2017, s. 49).

8

(9)  Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis advarsel ECB/2016/11 af 22. september 2016 om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Sverige (EUT C 31 af 31.1.2017, s. 55).

9

(10)  Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis advarsel ECB/2016/12 af 22. september 2016 om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Storbritannien (EUT C 31 af 31.1.2017, s. 57).

10

(11)  Jf. »Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries«, ESRB, 2019, som findes på ESRB's websted www.esrb.europa.eu.

11

(12)  Det forbrugerprisindekserede lån er en aftale, hvor lånebeløbet er knyttet til forbrugerprisindekset, og renten er fast (Se Elíasson, L., »Indexation 101«, Economic Affairs, Vol. 6, The Central Bank of Iceland, Reykjavik, Island, 2014, for yderligere detaljer).

12

Economic Affairs

---

| 30.10.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 366/57 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 366/57

---

DET EUROPÆISKE UDVALG FOR SYSTEMISKE RISICIS ADVARSEL

af 27. juni 2019

om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Norge

(ESRB/2019/14)

(2019/C 366/11)

DET ALMINDELIGE RÅD FOR DET EUROPÆISKE UDVALG FOR SYSTEMISKE RISICI HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1092/2010 af 24. november 2010 om makrotilsyn på EU-plan med det finansielle system og om oprettelse af et europæisk udvalg for systemiske risici (1), særlig artikel 3, 16 og 18, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Boliger er en nøglesektor i realøkonomien og udgør en stor del af husholdningernes formue og bankernes udlån. Boligejendomme udgør en stor del af husholdningernes aktivbeholdning, og boliglån udgør ofte en stor del af kreditinstitutternes balance. Endvidere er boligbyggeri typisk et vigtigt element i realøkonomien, da det er en kilde til beskæftigelse, investeringer og vækst. |
| --- | --- |

(1)

Boliger er en nøglesektor i realøkonomien og udgør en stor del af husholdningernes formue og bankernes udlån. Boligejendomme udgør en stor del af husholdningernes aktivbeholdning, og boliglån udgør ofte en stor del af kreditinstitutternes balance. Endvidere er boligbyggeri typisk et vigtigt element i realøkonomien, da det er en kilde til beskæftigelse, investeringer og vækst.

| (2) | Tidligere finansielle kriser og erfaringer fra mange lande har vist, at en uholdbar udvikling på ejendomsmarkederne kan have alvorlige konsekvenser for det finansielle systems stabilitet og stabiliteten i økonomien som helhed i et givet land, hvilket også kan føre til negative, grænseoverskridende afsmittende effekter. Virkningerne for den finansielle stabilitet kan være både direkte og indirekte. Direkte virkninger består af kredittab fra realkreditporteføljer som følge af negative økonomiske og finansielle vilkår og samtidige negative udviklinger på boligejendomsmarkedet. Indirekte virkninger vedrører tilpasninger i husholdningernes forbrug med yderligere konsekvenser for realøkonomien og den finansielle stabilitet. |
| --- | --- |

(2)

Tidligere finansielle kriser og erfaringer fra mange lande har vist, at en uholdbar udvikling på ejendomsmarkederne kan have alvorlige konsekvenser for det finansielle systems stabilitet og stabiliteten i økonomien som helhed i et givet land, hvilket også kan føre til negative, grænseoverskridende afsmittende effekter. Virkningerne for den finansielle stabilitet kan være både direkte og indirekte. Direkte virkninger består af kredittab fra realkreditporteføljer som følge af negative økonomiske og finansielle vilkår og samtidige negative udviklinger på boligejendomsmarkedet. Indirekte virkninger vedrører tilpasninger i husholdningernes forbrug med yderligere konsekvenser for realøkonomien og den finansielle stabilitet.

| (3) | Markederne for fast ejendom er sårbare over for konjunkturudviklingen. Overdreven risikotagning, overdreven gearing og uoverensstemmende incitamenter under opsvinget i cyklussen for fast ejendom kan få alvorlige negative konsekvenser for både den finansielle stabilitet og realøkonomien. I lyset af, hvor stor betydning beboelsesejendomme har for den finansielle og makroøkonomiske stabilitet, er det særlig vigtigt at søge at forhindre, at der opbygges sårbarheder på boligejendomsmarkedet ved at tage makroprudentielle politikker i brug — ud over at anvende dem til at reducere systemiske risici. |
| --- | --- |

(3)

Markederne for fast ejendom er sårbare over for konjunkturudviklingen. Overdreven risikotagning, overdreven gearing og uoverensstemmende incitamenter under opsvinget i cyklussen for fast ejendom kan få alvorlige negative konsekvenser for både den finansielle stabilitet og realøkonomien. I lyset af, hvor stor betydning beboelsesejendomme har for den finansielle og makroøkonomiske stabilitet, er det særlig vigtigt at søge at forhindre, at der opbygges sårbarheder på boligejendomsmarkedet ved at tage makroprudentielle politikker i brug — ud over at anvende dem til at reducere systemiske risici.

| (4) | De cykliske faktorer spiller en vigtig rolle med hensyn til at give næring til de identificerede sårbarheder på ejendomsmarkederne i landene i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), men en række strukturelle faktorer har også drevet disse sårbarheder. Disse faktorer kan omfatte manglende boligudbud — som har ført til et stigende opadrettet pres på boligpriserne og gælden i de husholdninger, der køber deres egen bolig — eller andre offentlige politikker, der kan virke som et incitament til, at husholdningerne overbelåner. Da disse faktorer strækker sig ud over de makroprudentielle politikker, vil foranstaltninger, der hidrører fra andre politikområder, kunne supplere og støtte de nuværende makroprudentielle foranstaltninger på en effektiv måde med det formål at tackle de sårbarheder, der er til stede på boligejendomsmarkedet i de enkelte lande, uden at det medfører uforholdsmæssigt store omkostninger for realøkonomien og det finansielle system. |
| --- | --- |

(4)

De cykliske faktorer spiller en vigtig rolle med hensyn til at give næring til de identificerede sårbarheder på ejendomsmarkederne i landene i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), men en række strukturelle faktorer har også drevet disse sårbarheder. Disse faktorer kan omfatte manglende boligudbud — som har ført til et stigende opadrettet pres på boligpriserne og gælden i de husholdninger, der køber deres egen bolig — eller andre offentlige politikker, der kan virke som et incitament til, at husholdningerne overbelåner. Da disse faktorer strækker sig ud over de makroprudentielle politikker, vil foranstaltninger, der hidrører fra andre politikområder, kunne supplere og støtte de nuværende makroprudentielle foranstaltninger på en effektiv måde med det formål at tackle de sårbarheder, der er til stede på boligejendomsmarkedet i de enkelte lande, uden at det medfører uforholdsmæssigt store omkostninger for realøkonomien og det finansielle system.

| (5) | I 2016 gennemførte Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici (ESRB) en vurdering af sårbarhederne på mellemlangt sigt vedrørende beboelsesejendomme på EU-plan (2). Denne vurdering gjorde det muligt for ESRB at identificere en række sårbarheder på mellemlangt sigt i flere lande som en kilde til systemiske risici for den finansielle stabilitet, hvilket førte til, at der blev udstedt advarsler til otte lande: Belgien (3), Danmark (4), Luxembourg (5), Nederlandene (6), Østrig (7), Finland (8), Sverige (9) og Storbritannien (10). |
| --- | --- |

(5)

I 2016 gennemførte Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici (ESRB) en vurdering af sårbarhederne på mellemlangt sigt vedrørende beboelsesejendomme på EU-plan (2). Denne vurdering gjorde det muligt for ESRB at identificere en række sårbarheder på mellemlangt sigt i flere lande som en kilde til systemiske risici for den finansielle stabilitet, hvilket førte til, at der blev udstedt advarsler til otte lande: Belgien (3), Danmark (4), Luxembourg (5), Nederlandene (6), Østrig (7), Finland (8), Sverige (9) og Storbritannien (10).

| (6) | ESRB har for nylig afsluttet en systematisk og fremadskuende vurdering i hele Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS) af sårbarheder vedrørende beboelsesejendomme (11). |
| --- | --- |

(6)

ESRB har for nylig afsluttet en systematisk og fremadskuende vurdering i hele Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS) af sårbarheder vedrørende beboelsesejendomme (11).

| (7) | I den forbindelse har ESRB identificeret visse svagheder på mellemlangt sigt i elleve lande, heriblandt Norge, som en kilde til systemiske risici for den finansielle stabilitet, der ikke er blevet imødegået i tilstrækkeligt omfang. |
| --- | --- |

(7)

I den forbindelse har ESRB identificeret visse svagheder på mellemlangt sigt i elleve lande, heriblandt Norge, som en kilde til systemiske risici for den finansielle stabilitet, der ikke er blevet imødegået i tilstrækkeligt omfang.

| (8) | I ESRB's vurdering af sårbarheder fremhæves følgende i forhold til Norge:






  a) | Husholdningernes gældsniveau er meget højt sammenlignet med andre lande og tidligere år og er steget støt over de seneste ti år. Desuden er en stor andel af lånene variabelt forrentede, hvilket også gør husholdningerne sårbare over for rentestigninger. Stresstest for rentestigninger har dog vist, at låneansøgerne generelt ville være i stand til at dække almindelige leveomkostninger i tilfælde af rentestød. Derfor kan risikoen for eventuelle misligholdelser på grund af rentestigninger være begrænset. |
| --- | --- | --- |

(8)

I ESRB's vurdering af sårbarheder fremhæves følgende i forhold til Norge:

a)

Husholdningernes gældsniveau er meget højt sammenlignet med andre lande og tidligere år og er steget støt over de seneste ti år. Desuden er en stor andel af lånene variabelt forrentede, hvilket også gør husholdningerne sårbare over for rentestigninger. Stresstest for rentestigninger har dog vist, at låneansøgerne generelt ville være i stand til at dække almindelige leveomkostninger i tilfælde af rentestød. Derfor kan risikoen for eventuelle misligholdelser på grund af rentestigninger være begrænset.

| b) | Realkreditlångivningen er steget på mellemlangt sigt og er den faktor, der bidrog mest til væksten i udlån til husholdninger. Endvidere er realkredit systemisk vigtig for banksektoren, fordi den udgør en stor del af kreditinstitutternes samlede udlån. Banksektoren kan også være eksponeret mod risici fra det internationale miljø som følge af den store andel af udenlandske investorer, der deltager på markedet for særligt dækkede obligationer, og den indbyrdes forbundethed mellem Norges finansielle system og de andre nordiske lande. |
| --- | --- |

b)

Realkreditlångivningen er steget på mellemlangt sigt og er den faktor, der bidrog mest til væksten i udlån til husholdninger. Endvidere er realkredit systemisk vigtig for banksektoren, fordi den udgør en stor del af kreditinstitutternes samlede udlån. Banksektoren kan også være eksponeret mod risici fra det internationale miljø som følge af den store andel af udenlandske investorer, der deltager på markedet for særligt dækkede obligationer, og den indbyrdes forbundethed mellem Norges finansielle system og de andre nordiske lande.

| c) | Der er tegn på overvurdering af priserne efter en lang periode med forhøjet og vedvarende vækst i boligpriserne. Stigningen i huspriserne er ganske vist aftaget i de seneste kvartaler, men omfanget af transaktioner er ikke faldet. Andelen af boligejere, der ejer deres bolig gennem realkreditlån, er høj, hvilket potentielt kan gøre husholdningerne sårbare over for negative økonomiske eller finansielle forhold eller en negativ udvikling på markedet for beboelsesejendomme. |
| --- | --- |

c)

Der er tegn på overvurdering af priserne efter en lang periode med forhøjet og vedvarende vækst i boligpriserne. Stigningen i huspriserne er ganske vist aftaget i de seneste kvartaler, men omfanget af transaktioner er ikke faldet. Andelen af boligejere, der ejer deres bolig gennem realkreditlån, er høj, hvilket potentielt kan gøre husholdningerne sårbare over for negative økonomiske eller finansielle forhold eller en negativ udvikling på markedet for beboelsesejendomme.

| d) | Et økonomisk eller finansielt stød kan i lyset af ovennævnte sårbarheder føre til direkte og indirekte risici for den finansielle stabilitet. Potentielle direkte risici for banksystemet i Norge retter sig mod eventuelle kredittab fra nye realkreditlån, idet disse lån måske blev ydet under vilkår med overvurderede boligpriser. Endvidere vil husstandene kunne få en negativ formueeffekt eller risikere, at deres egenkapital bliver negativ, hvis faldet i huspriserne er betydeligt. Hvis f.eks. arbejdsløsheden stiger og/eller væksten i husholdningernes indkomst falder, vil nogle husholdninger derudover kunne få vanskeligere ved at servicere deres gæld. Den dermed forbundne negative husstandsindkomst og formueværdi vil kunne forstærke det første stød, hvis husholdningerne er nødt til at reducere deres forbrug for at kunne servicere deres boliglån. Dette vil kunne føre til anden runde-effekter og en øget risiko for kreditinstitutterne og det finansielle system. |
| --- | --- |

d)

Et økonomisk eller finansielt stød kan i lyset af ovennævnte sårbarheder føre til direkte og indirekte risici for den finansielle stabilitet. Potentielle direkte risici for banksystemet i Norge retter sig mod eventuelle kredittab fra nye realkreditlån, idet disse lån måske blev ydet under vilkår med overvurderede boligpriser. Endvidere vil husstandene kunne få en negativ formueeffekt eller risikere, at deres egenkapital bliver negativ, hvis faldet i huspriserne er betydeligt. Hvis f.eks. arbejdsløsheden stiger og/eller væksten i husholdningernes indkomst falder, vil nogle husholdninger derudover kunne få vanskeligere ved at servicere deres gæld. Den dermed forbundne negative husstandsindkomst og formueværdi vil kunne forstærke det første stød, hvis husholdningerne er nødt til at reducere deres forbrug for at kunne servicere deres boliglån. Dette vil kunne føre til anden runde-effekter og en øget risiko for kreditinstitutterne og det finansielle system.

| e) | ESRB noterer sig, at Norge har indført et omfattende sæt af låntager- og kapitalbaserede foranstaltninger, som har til formål at sikre modstandsdygtigheden for både kreditinstitutter og låntagere. Grænsen for tab givet misligholdelse (LGD) og kravene til modellerne for misligholdelsessandsynlighed (12) er sammen med den kontracykliske buffersats alle vigtige kapitalbaserede foranstaltninger, der forventes at sikre, at kreditinstitutterne er i stand til at dække tab efter et eventuelt økonomisk eller finansielt stød. Derudover har de norske myndigheder aktiveret en lang række af låntagerbaserede foranstaltninger: en kombination af grænser for belåningsprocent og gæld i forhold til indkomst samt prisoverkommelighedstests. Virkningerne af de låntagerbaserede foranstaltninger er dokumenteret, og der er sket et fald i andelen af realkreditlån med høje værdier i forbindelse med de forhold, som grænserne gælder for. Uanset den betydelige indsats, der er gjort inden for området makroprudentiel politik, er de systemiske risici i forbindelse med markedet for beboelsesejendomme stadig høje i Norge. |
| --- | --- |

e)

ESRB noterer sig, at Norge har indført et omfattende sæt af låntager- og kapitalbaserede foranstaltninger, som har til formål at sikre modstandsdygtigheden for både kreditinstitutter og låntagere. Grænsen for tab givet misligholdelse (LGD) og kravene til modellerne for misligholdelsessandsynlighed (12) er sammen med den kontracykliske buffersats alle vigtige kapitalbaserede foranstaltninger, der forventes at sikre, at kreditinstitutterne er i stand til at dække tab efter et eventuelt økonomisk eller finansielt stød. Derudover har de norske myndigheder aktiveret en lang række af låntagerbaserede foranstaltninger: en kombination af grænser for belåningsprocent og gæld i forhold til indkomst samt prisoverkommelighedstests. Virkningerne af de låntagerbaserede foranstaltninger er dokumenteret, og der er sket et fald i andelen af realkreditlån med høje værdier i forbindelse med de forhold, som grænserne gælder for. Uanset den betydelige indsats, der er gjort inden for området makroprudentiel politik, er de systemiske risici i forbindelse med markedet for beboelsesejendomme stadig høje i Norge.

| f) | De nuværende makroprudentielle politiske foranstaltninger vurderes at være passende til at afbøde de identificerede systemiske risici i forbindelse med sårbarheder i beboelsesejendomssektoren i Norge. Der er imidlertid stadig betydelige systemiske risici i forbindelse med det norske marked for beboelsesejendomme, og af disse årsager vurderes den makroprudentielle politik kun som værende delvist tilstrækkelig. Inden for den makroprudentielle politik har fokus primært været på at afbøde de identificerede sårbarheder, hvilket har resulteret i et omfattende sæt af politiske foranstaltninger. De makroprudentielle foranstaltninger kunne ikke desto mindre komplementeres af bredere politiske tiltag med det formål at afbøde eller fjerne de faktorer, der muliggør eller fremmer husholdningernes stigende gældsætning. Disse foranstaltninger bør understøtte de nuværende makroprudentielle foranstaltninger med henblik på at imødegå de resterende sårbarheder, der er identificeret i markedet for beboelsesejendomme i Norge, på en effektiv måde, uden at der skabes uforholdsmæssige omkostninger for den norske realøkonomi og det finansielle system. Yderligere tiltag kunne omfatte at fjerne incitamenter til højere gældsætning for husholdningerne ved at øge effektiviteten på markedet for lejeboliger og udviklingen af ejerboliger og ved at sikre et tilstrækkeligt boligudbud. Hvis der ikke træffes andre politiske tiltag, og hvis sårbarhederne ikke aftager, eller hvis de øges på grund af den økonomiske eller finansielle udvikling, kunne de gældende makroprudentielle foranstaltninger strammes eller nye makroprudentielle foranstaltninger aktiveres. |
| --- | --- |

f)

De nuværende makroprudentielle politiske foranstaltninger vurderes at være passende til at afbøde de identificerede systemiske risici i forbindelse med sårbarheder i beboelsesejendomssektoren i Norge. Der er imidlertid stadig betydelige systemiske risici i forbindelse med det norske marked for beboelsesejendomme, og af disse årsager vurderes den makroprudentielle politik kun som værende delvist tilstrækkelig. Inden for den makroprudentielle politik har fokus primært været på at afbøde de identificerede sårbarheder, hvilket har resulteret i et omfattende sæt af politiske foranstaltninger. De makroprudentielle foranstaltninger kunne ikke desto mindre komplementeres af bredere politiske tiltag med det formål at afbøde eller fjerne de faktorer, der muliggør eller fremmer husholdningernes stigende gældsætning. Disse foranstaltninger bør understøtte de nuværende makroprudentielle foranstaltninger med henblik på at imødegå de resterende sårbarheder, der er identificeret i markedet for beboelsesejendomme i Norge, på en effektiv måde, uden at der skabes uforholdsmæssige omkostninger for den norske realøkonomi og det finansielle system. Yderligere tiltag kunne omfatte at fjerne incitamenter til højere gældsætning for husholdningerne ved at øge effektiviteten på markedet for lejeboliger og udviklingen af ejerboliger og ved at sikre et tilstrækkeligt boligudbud. Hvis der ikke træffes andre politiske tiltag, og hvis sårbarhederne ikke aftager, eller hvis de øges på grund af den økonomiske eller finansielle udvikling, kunne de gældende makroprudentielle foranstaltninger strammes eller nye makroprudentielle foranstaltninger aktiveres.

| (9) | Hvis foranstaltninger til imødegåelse af de identificerede sårbarheder aktiveres, bør der ved kalibreringen og indfasningen af disse tages hensyn til, hvor Norge befinder sig i de økonomiske og finansielle cyklusser samt eventuelle konsekvenser for de dermed forbundne omkostninger og fordele. |
| --- | --- |

(9)

Hvis foranstaltninger til imødegåelse af de identificerede sårbarheder aktiveres, bør der ved kalibreringen og indfasningen af disse tages hensyn til, hvor Norge befinder sig i de økonomiske og finansielle cyklusser samt eventuelle konsekvenser for de dermed forbundne omkostninger og fordele.

| (10) | ESRB's advarsler offentliggøres, efter at Det Almindelige Råd har underrettet Rådet for Den Europæiske Union om sin hensigt herom og har givet Rådet lejlighed til at svare, og efter at adressaterne er blevet underrettet om hensigten om at offentliggøre — |
| --- | --- |

(10)

ESRB's advarsler offentliggøres, efter at Det Almindelige Råd har underrettet Rådet for Den Europæiske Union om sin hensigt herom og har givet Rådet lejlighed til at svare, og efter at adressaterne er blevet underrettet om hensigten om at offentliggøre —

VEDTAGET DENNE ADVARSEL:

ESRB har identificeret sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Norge som en kilde til systemiske risici for den finansielle stabilitet, der kan have alvorlige negative konsekvenser for realøkonomien. Ud fra et makroprudentielt perspektiv er ESRB af den opfattelse, at den primære sårbarhed udgøres af husholdningernes gældsniveau, der er forbundet med stigningen i boligpriserne på langt sigt og den eventuelle overvurdering heraf.

Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 27. juni 2019.

Leder af ESRB's sekretariat,

på vegne af ESRB's Almindelige Råd

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  EUT L 331 af 15.12.2010, s. 1.

1

(2)  Jf. »Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector«, ESRB, november 2016, som findes på ESRB’s websted www.esrb.europa.eu.

2

(3)  Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis advarsel ECB/2016/06 af 22. september 2016 om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Belgien (EUT C 31 af 31.1.2017, s. 45).

3

(4)  Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis advarsel ECB/2016/07 af 22. september 2016 om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Danmark (EUT C 31 af 31.1.2017, s. 47).

4

(5)  Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis advarsel ECB/2016/09 af 22. september 2016 om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Luxembourg (EUT C 31 af 31.1.2017, s. 51).

5

(6)  Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis advarsel ECB/2016/10 af 22. september 2016 om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Nederlandene (EUT C 31 af 31.1.2017, s. 53).

6

(7)  Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis advarsel ECB/2016/05 af 22. september 2016 om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Østrig (EUT C 31 af 31.1.2017, s. 43).

7

(8)  Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis advarsel ECB/2016/08 af 22. september 2016 om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Finland (EUT C 31 af 31.1.2017, s. 49).

8

(9)  Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis advarsel ECB/2016/11 af 22. september 2016 om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Sverige (EUT C 31 af 31.1.2017, s. 55).

9

(10)  Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis advarsel ECB/2016/12 af 22. september 2016 om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Storbritannien (EUT C 31 af 31.1.2017, s. 57).

10

(11)  Jf. »Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries«, ESRB, 2019, som findes på ESRB's websted www.esrb.europa.eu.

11

(12)  Norge har strengere krav for den interne ratingmetode for boliglån, herunder en grænse for tab givet misligholdelse på 20 % og særlige krav til beregningen af misligholdelsessandsynligheden for realkreditlån. De nationale myndigheder henviser til, at grænsen for tab givet misligholdelse og kravene til misligholdelsessandsynlighed øger den gennemsnitlige risikovægt for boliglån for norske banker, der anvender den interne ratingbaserede metode.

12

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 30.10.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 366/60 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 366/60

---

Euroens vekselkurs (1)

29. oktober 2019

(2019/C 366/12)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,1095 |
| JPY | japanske yen | 120,88 |
| DKK | danske kroner | 7,4706 |
| GBP | pund sterling | 0,86328 |
| SEK | svenske kroner | 10,7923 |
| CHF | schweiziske franc | 1,1041 |
| ISK | islandske kroner | 138,10 |
| NOK | norske kroner | 10,2748 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 25,543 |
| HUF | ungarske forint | 328,78 |
| PLN | polske zloty | 4,2693 |
| RON | rumænske leu | 4,7559 |
| TRY | tyrkiske lira | 6,3596 |
| AUD | australske dollar | 1,6186 |
| CAD | canadiske dollar | 1,4486 |
| HKD | hongkongske dollar | 8,6994 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,7481 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,5121 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 295,86 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 16,2241 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 7,8392 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,4568 |
| IDR | indonesiske rupiah | 15 590,95 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,6410 |
| PHP | filippinske pesos | 56,623 |
| RUB | russiske rubler | 70,9154 |
| THB | thailandske bath | 33,524 |
| BRL | brasilianske real | 4,4300 |
| MXN | mexicanske pesos | 21,1812 |
| INR | indiske rupee | 78,6150 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,1095

JPY

japanske yen

120,88

DKK

danske kroner

7,4706

GBP

pund sterling

0,86328

SEK

svenske kroner

10,7923

CHF

schweiziske franc

1,1041

ISK

islandske kroner

138,10

NOK

norske kroner

10,2748

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

25,543

HUF

ungarske forint

328,78

PLN

polske zloty

4,2693

RON

rumænske leu

4,7559

TRY

tyrkiske lira

6,3596

AUD

australske dollar

1,6186

CAD

canadiske dollar

1,4486

HKD

hongkongske dollar

8,6994

NZD

newzealandske dollar

1,7481

SGD

singaporeanske dollar

1,5121

KRW

sydkoreanske won

1 295,86

ZAR

sydafrikanske rand

16,2241

CNY

kinesiske renminbi yuan

7,8392

HRK

kroatiske kuna

7,4568

IDR

indonesiske rupiah

15 590,95

MYR

malaysiske ringgit

4,6410

PHP

filippinske pesos

56,623

RUB

russiske rubler

70,9154

THB

thailandske bath

33,524

BRL

brasilianske real

4,4300

MXN

mexicanske pesos

21,1812

INR

indiske rupee

78,6150

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

| 30.10.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 366/61 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 366/61

---

Meddelelse om anvendelsen af Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/1131 om indførelse af et toldværktøj til gennemførelse af artikel 14a i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 og artikel 24a i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1037

(2019/C 366/13)

I overensstemmelse med artikel 14a i forordning (EU) 2016/1036 (1) og artikel 24a i forordning (EU) 2016/1037 (2) vedtog Europa-Kommissionen Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/1131 (3) (»toldværktøjet«) den 3. juli 2019.

Artikel 14a i forordning (EU) 2016/1036 og artikel 24a i forordning (EU) 2016/1037 giver mulighed for en udvidelse af antidumping- og/eller udligningstold på varer, der i store mængder bringes til en kunstig ø, et fast eller flydende anlæg eller enhver anden struktur i en medlemsstats kontinentalsokkel eller eksklusive økonomiske zone, der er angivet af en medlemsstat i henhold til UNCLOS, hvis dette påfører erhvervsgrenen i Unionen skade. I tilfælde, hvor forordningen om indførelse af antidumping- og/eller udligningsforanstaltninger udtrykkeligt fastsætter en sådan udvidelse til disse områder, fastsætter toldværktøjet betingelserne for opkrævning af antidumping- og/eller udligningstold samt procedurer vedrørende anmeldelse og angivelse af sådanne varer og betaling af en sådan told.

For at give toldmyndighederne tilstrækkelig tid til at forberede sig på behandling af udgiftsanmeldelser blev anvendelsen af bestemmelserne udsat med fire måneder fra datoen for offentliggørelsen i EU-Tidende, jf. artikel 9 i toldværktøjet.

I artikel 14a i forordning (EU) 2016/1036 og artikel 24a i forordning (EU) 2016/1037 fastsættes det, at Kommissionen i en separat offentliggørelse meddeler alle erhvervsdrivende, at toldværktøjet er operationelt.

Kommissionen meddeler herved alle erhvervsdrivende, at toldværktøjet bliver operationelt og anvendes fuldt ud fra den 4. november 2019.

---

(1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 af 8. juni 2016 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (EUT L 176 af 30.6.2016, s. 21).

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1037 af 8. juni 2016 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (EUT L 176 af 30.6.2016, s. 55).

(3)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/1131 af 2. juli 2019 om indførelse af et toldværktøj til gennemførelse af artikel 14a i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 og artikel 24a i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1037 (EUT L 179 af 3.7.2019, s. 12).

---