# Europos Sąjungos C 366/2019

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 366 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 62 metai2019m. spalio 30d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 366

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

62 metai2019m. spalio 30d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | REKOMENDACIJOS |
| | Europos sisteminės rizikos valdyba |
| 2019/C 366/01 | 2019 m. birželio 27 d. Europos sisteminės rizikos valdybaEuropos sisteminės rizikos valdybos rekomendacija dėl vidutinės trukmės grėsmių Belgijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje (ESRV/2019/4) | 1 |
| 2019/C 366/02 | 2019 m. birželio 27 d. Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacija dėl vidutinės trukmės grėsmių Danijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje (ESRV/2019/5) | 7 |
| 2019/C 366/03 | 2019 m. birželio 27 d. Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacija dėl vidutinės trukmės grėsmių Liuksemburgo gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje (ESRV/2019/6) | 14 |
| 2019/C 366/04 | 2019 m. birželio 27 d. Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacija dėl vidutinės trukmės grėsmių Nyderlandų gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje (ESRV/2019/7) | 22 |
| 2019/C 366/05 | 2019 m. birželio 27 d. Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacija dėl vidutinės trukmės grėsmių Suomijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje (ESRV/2019/8) | 29 |
| 2019/C 366/06 | 2019 m. birželio 27 d. Europos Sisteminės Rizikos Valdybos Rekomendacija dėl vidutinės trukmės grėsmių Švedijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje (ESRV/2019/9) | 35 |
| 2019/C 366/07 | 2019 m. birželio 27 d. Europos sisteminės rizikos valdybos įspėjimas dėl vidutinės trukmės grėsmių Čekijos Respublikos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje (ESRV/2019/10) | 41 |
| 2019/C 366/08 | 2019 m. birželio 27 d. Europos sisteminės rizikos valdybos įspėjimas dėl vidutinės trukmės grėsmių Vokietijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje (ESRV/2019/11) | 45 |
| 2019/C 366/09 | 2019 m. birželio 27 d. Europos sisteminės rizikos valdybos įspėjimas dėl vidutinės trukmės grėsmių Prancūzijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje (ESRV/2019/12) | 49 |
| 2019/C 366/10 | 2019 m. birželio 27 d. Europos Sisteminės Rizikos Valdybos Įspėjimas dėl vidutinės trukmės grėsmių Islandijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje (ESRV/2019/13) | 53 |
| 2019/C 366/11 | 2019 m. birželio 27 d. Europos sisteminės rizikos valdybos įspėjimas dėl vidutinės trukmės grėsmių Norvegijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje (ESRV/2019/14) | 57 |

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REKOMENDACIJOS

Europos sisteminės rizikos valdyba

2019/C 366/01

2019 m. birželio 27 d. Europos sisteminės rizikos valdybaEuropos sisteminės rizikos valdybos rekomendacija dėl vidutinės trukmės grėsmių Belgijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje (ESRV/2019/4)

1

2019/C 366/02

2019 m. birželio 27 d. Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacija dėl vidutinės trukmės grėsmių Danijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje (ESRV/2019/5)

7

2019/C 366/03

2019 m. birželio 27 d. Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacija dėl vidutinės trukmės grėsmių Liuksemburgo gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje (ESRV/2019/6)

14

2019/C 366/04

2019 m. birželio 27 d. Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacija dėl vidutinės trukmės grėsmių Nyderlandų gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje (ESRV/2019/7)

22

2019/C 366/05

2019 m. birželio 27 d. Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacija dėl vidutinės trukmės grėsmių Suomijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje (ESRV/2019/8)

29

2019/C 366/06

2019 m. birželio 27 d. Europos Sisteminės Rizikos Valdybos Rekomendacija dėl vidutinės trukmės grėsmių Švedijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje (ESRV/2019/9)

35

2019/C 366/07

2019 m. birželio 27 d. Europos sisteminės rizikos valdybos įspėjimas dėl vidutinės trukmės grėsmių Čekijos Respublikos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje (ESRV/2019/10)

41

2019/C 366/08

2019 m. birželio 27 d. Europos sisteminės rizikos valdybos įspėjimas dėl vidutinės trukmės grėsmių Vokietijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje (ESRV/2019/11)

45

2019/C 366/09

2019 m. birželio 27 d. Europos sisteminės rizikos valdybos įspėjimas dėl vidutinės trukmės grėsmių Prancūzijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje (ESRV/2019/12)

49

2019/C 366/10

2019 m. birželio 27 d. Europos Sisteminės Rizikos Valdybos Įspėjimas dėl vidutinės trukmės grėsmių Islandijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje (ESRV/2019/13)

53

2019/C 366/11

2019 m. birželio 27 d. Europos sisteminės rizikos valdybos įspėjimas dėl vidutinės trukmės grėsmių Norvegijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje (ESRV/2019/14)

57

---

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Europos Komisija |
| 2019/C 366/12 | 2019 m. spalio 29 d. Euro kursas | 60 |
| 2019/C 366/13 | Pranešimas dėl Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/1131, kuriuo nustatoma muitinės priemonė Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1036 14a straipsniui ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1037 24a straipsniui įgyvendinti, taikymo | 61 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

2019/C 366/12

2019 m. spalio 29 d. Euro kursas

60

2019/C 366/13

Pranešimas dėl Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/1131, kuriuo nustatoma muitinės priemonė Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1036 14a straipsniui ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1037 24a straipsniui įgyvendinti, taikymo

61

---

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REKOMENDACIJOS

Europos sisteminės rizikos valdyba

| 30.10.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 366/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 366/1

---

EUROPOS SISTEMINĖS RIZIKOS VALDYBAEUROPOS SISTEMINĖS RIZIKOS VALDYBOS REKOMENDACIJA

2019 m. birželio 27 d.

dėl vidutinės trukmės grėsmių Belgijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje

(ESRV/2019/4)

(2019/C 366/01)

EUROPOS SISTEMINĖS RIZIKOS VALDYBOS BENDROJI VALDYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1092/2010 dėl Europos Sąjungos finansų sistemos makrolygio rizikos ribojimo priežiūros ir Europos sisteminės rizikos valdybos įsteigimo (1), ypač į jo 3, 16, 17 ir 18 straipsnius,

kadangi:

| (1) | nekilnojamojo turto sektorius vaidina svarbų vaidmenį ekonomikoje ir jo pokyčiai gali turėti esminės įtakos finansų sistemai. Praeityje įvykusios finansų krizės parodė, kad netvarūs pokyčiai nekilnojamojo turto rinkose gali sukelti rimtų pasekmių finansų sistemos stabilumui ir visai ekonomikai, o tai gali sukelti ir neigiamo poveikio išplitimą tarpvalstybiniu lygmeniu. Nepalankūs nekilnojamojo turto rinkos pokyčiai kai kuriose valstybėse narėse praeityje sukėlė didelių kredito nuostolių ir (arba) turėjo neigiamos įtakos realiajai ekonomikai. Tokios pasekmės atspindi glaudžią sąveiką tarp nekilnojamojo turto sektoriaus, finansavimo teikėjų ir kitų ekonomikos sektorių. Be to, stiprūs grįžtamojo ryšio tarp finansų sistemos ir realiosios ekonomikos ciklai sustiprina neigiamus pokyčius; |
| --- | --- |

(1)

nekilnojamojo turto sektorius vaidina svarbų vaidmenį ekonomikoje ir jo pokyčiai gali turėti esminės įtakos finansų sistemai. Praeityje įvykusios finansų krizės parodė, kad netvarūs pokyčiai nekilnojamojo turto rinkose gali sukelti rimtų pasekmių finansų sistemos stabilumui ir visai ekonomikai, o tai gali sukelti ir neigiamo poveikio išplitimą tarpvalstybiniu lygmeniu. Nepalankūs nekilnojamojo turto rinkos pokyčiai kai kuriose valstybėse narėse praeityje sukėlė didelių kredito nuostolių ir (arba) turėjo neigiamos įtakos realiajai ekonomikai. Tokios pasekmės atspindi glaudžią sąveiką tarp nekilnojamojo turto sektoriaus, finansavimo teikėjų ir kitų ekonomikos sektorių. Be to, stiprūs grįžtamojo ryšio tarp finansų sistemos ir realiosios ekonomikos ciklai sustiprina neigiamus pokyčius;

| (2) | šios sąsajos yra svarbios, kadangi jos reiškia, kad nekilnojamojo turto sektoriuje atsirandanti rizika gali turėti prociklišką sisteminį poveikį. Grėsmės finansų sistemai yra linkusios didėti nekilnojamojo turto ciklo kilimo fazės metu. Numanoma mažesnė finansavimo rizika ir lengviau gaunamas finansavimas gali prisidėti prie sparčios kreditavimo ir investicijų plėtros, taip pat padidėjusios nekilnojamojo turto paklausos, o tai sukelia turto kainų augimą. Kadangi išaugusi įkaito vertė toliau skatina kredito paklausą ir pasiūlą, ši save sustiprinanti dinamika gali sukelti potencialias sistemines pasekmes. Atvirkščiai, nekilnojamojo turto ciklo kritimo fazės metu griežtesnės kreditavimo sąlygos, aukštesnis rizikos vengimas ir nekilnojamojo turto kainų mažėjimas gali daryti neigiamą įtaką skolininkų ir skolintojų atsparumui, taip blogindamas ekonomines sąlygas; |
| --- | --- |

(2)

šios sąsajos yra svarbios, kadangi jos reiškia, kad nekilnojamojo turto sektoriuje atsirandanti rizika gali turėti prociklišką sisteminį poveikį. Grėsmės finansų sistemai yra linkusios didėti nekilnojamojo turto ciklo kilimo fazės metu. Numanoma mažesnė finansavimo rizika ir lengviau gaunamas finansavimas gali prisidėti prie sparčios kreditavimo ir investicijų plėtros, taip pat padidėjusios nekilnojamojo turto paklausos, o tai sukelia turto kainų augimą. Kadangi išaugusi įkaito vertė toliau skatina kredito paklausą ir pasiūlą, ši save sustiprinanti dinamika gali sukelti potencialias sistemines pasekmes. Atvirkščiai, nekilnojamojo turto ciklo kritimo fazės metu griežtesnės kreditavimo sąlygos, aukštesnis rizikos vengimas ir nekilnojamojo turto kainų mažėjimas gali daryti neigiamą įtaką skolininkų ir skolintojų atsparumui, taip blogindamas ekonomines sąlygas;

| (3) | su gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu susiję grėsmės gali būti sisteminės rizikos šaltinis ir gali daryti tiesioginę ir netiesioginę įtaką finansiniam stabilumui. Tiesioginė įtaka – tai hipotekos portfelių kredito nuostoliai, kylantys dėl neigiamų ekonominių ar finansinių sąlygų ir tuo pat metu atsirandantys neigiami pokyčiai gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje. Netiesioginė įtaka gali būti susijusi su namų ūkio vartojimo pokyčiais, sukeliančiais papildomų pasekmių realiajai ekonomikai ir finansiniam stabilumui; |
| --- | --- |

(3)

su gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu susiję grėsmės gali būti sisteminės rizikos šaltinis ir gali daryti tiesioginę ir netiesioginę įtaką finansiniam stabilumui. Tiesioginė įtaka – tai hipotekos portfelių kredito nuostoliai, kylantys dėl neigiamų ekonominių ar finansinių sąlygų ir tuo pat metu atsirandantys neigiami pokyčiai gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje. Netiesioginė įtaka gali būti susijusi su namų ūkio vartojimo pokyčiais, sukeliančiais papildomų pasekmių realiajai ekonomikai ir finansiniam stabilumui;

| (4) | kaip nurodyta Rekomendacijos ESRV/2013/1 (2) 4 konstatuojamojoje dalyje, galutinis makroprudencinės politikos tikslas yra prisidėti prie visos finansų sistemos stabilumo apsaugos, įskaitant finansų sistemos atsparumo stiprinimą ir sisteminės rizikos susidarymo mažinimą, taip užtikrinant tvarų finansų sektoriaus įnašą į ekonomikos augimą; |
| --- | --- |

(4)

kaip nurodyta Rekomendacijos ESRV/2013/1 (2) 4 konstatuojamojoje dalyje, galutinis makroprudencinės politikos tikslas yra prisidėti prie visos finansų sistemos stabilumo apsaugos, įskaitant finansų sistemos atsparumo stiprinimą ir sisteminės rizikos susidarymo mažinimą, taip užtikrinant tvarų finansų sektoriaus įnašą į ekonomikos augimą;

| (5) | šiuo tikslu makroprudencinės institucijos gali naudoti vieną ar daugiau kapitalu grįstų makroprudencinių priemonių, išdėstytų Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2013/36/ES (3) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 575/2013 (4), ir (arba) skolininku grįstas makroprudencines priemones, kurios išimtinai grindžiamos nacionaline teise, priklausomai nuo rizikos vertinimo. Kapitalu grįstomis priemonėmis visų pirma siekiama padidinti finansų sistemos atsparumą, o skolininku grįstos priemonės gali būti ypač tinkamos siekiant užkirsti kelią tolesniam sisteminės rizikos susidarymui; |
| --- | --- |

(5)

šiuo tikslu makroprudencinės institucijos gali naudoti vieną ar daugiau kapitalu grįstų makroprudencinių priemonių, išdėstytų Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2013/36/ES (3) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 575/2013 (4), ir (arba) skolininku grįstas makroprudencines priemones, kurios išimtinai grindžiamos nacionaline teise, priklausomai nuo rizikos vertinimo. Kapitalu grįstomis priemonėmis visų pirma siekiama padidinti finansų sistemos atsparumą, o skolininku grįstos priemonės gali būti ypač tinkamos siekiant užkirsti kelią tolesniam sisteminės rizikos susidarymui;

| (6) | papildomai Rekomendacija ESRV/2013/1 rekomenduojama, kad valstybės narės nustatytų teisinę sistemą, kuri leistų makroprudencinėms institucijoms tiesiogiai kontroliuoti makroprudencines priemones, nurodytas toje rekomendacijoje, arba teikti dėl jų rekomendacijas; |
| --- | --- |

(6)

papildomai Rekomendacija ESRV/2013/1 rekomenduojama, kad valstybės narės nustatytų teisinę sistemą, kuri leistų makroprudencinėms institucijoms tiesiogiai kontroliuoti makroprudencines priemones, nurodytas toje rekomendacijoje, arba teikti dėl jų rekomendacijas;

| (7) | 2016 m. Europos sisteminės rizikos valdyba (ESRV) atliko grėsmių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje vertinimą visoje Sąjungoje (5). Šis vertinimas leido ESRV keliose šalyse nustatyti tam tikras vidutinės trukmės grėsmes, kaip sisteminės rizikos finansų stabilumui šaltinį, ir aštuonioms šalims, kurių viena buvo Belgija, pateikti įspėjimus (6); |
| --- | --- |

(7)

2016 m. Europos sisteminės rizikos valdyba (ESRV) atliko grėsmių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje vertinimą visoje Sąjungoje (5). Šis vertinimas leido ESRV keliose šalyse nustatyti tam tikras vidutinės trukmės grėsmes, kaip sisteminės rizikos finansų stabilumui šaltinį, ir aštuonioms šalims, kurių viena buvo Belgija, pateikti įspėjimus (6);

| (8) | 2016 m. pagrindinės grėsmės, nustatytos Belgijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje, buvo spartus būsto kainų ir hipotekinių paskolų augimas, taip pat didelis ir vis didėjantis namų ūkių įsiskolinimas ir vis daugiau hipotekinių skolininkų, kuriems kyla potenciali grėsmė nepalankių ekonominių sąlygų ar pokyčių Belgijos genamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje atveju; |
| --- | --- |

(8)

2016 m. pagrindinės grėsmės, nustatytos Belgijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje, buvo spartus būsto kainų ir hipotekinių paskolų augimas, taip pat didelis ir vis didėjantis namų ūkių įsiskolinimas ir vis daugiau hipotekinių skolininkų, kuriems kyla potenciali grėsmė nepalankių ekonominių sąlygų ar pokyčių Belgijos genamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje atveju;

| (9) | ESRV neseniai atliko sisteminį ir į ateitį orientuotą grėsmių, susijusių su gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu Europos ekonominės erdvėje (EEE), vertinimą (7); |
| --- | --- |

(9)

ESRV neseniai atliko sisteminį ir į ateitį orientuotą grėsmių, susijusių su gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu Europos ekonominės erdvėje (EEE), vertinimą (7);

| (10) | Belgijos atveju neseniai atliktas vertinimas parodė, kad nuo 2016 m. didelis hipotekinių paskolų augimas toliau didino namų ūkių įsiskolinimą. Nepaisant to, kad būsto kainų augimas sulėtėjo, ankstesnė dinamika kelia susirūpinimą dėl galimo pervertinimo. Be to, didelė hipotekinių paskolų dalis ir toliau teikiama namų ūkiams, kuriems kyla potenciali grėsmė nepalankių ekonominių ar finansinių sąlygų arba nepalankių pokyčių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje atveju. Šiame kontekste 5 procentinių punktų papildomas rizikos koeficientas, kuris buvo įvestas 2013 m. vidaus reitingais pagrįstą (IRB) metodą naudojančių kredito įstaigų hipotekos pozicijoms, prisidėjo prie šių įstaigų atsparumo didinimo; |
| --- | --- |

(10)

Belgijos atveju neseniai atliktas vertinimas parodė, kad nuo 2016 m. didelis hipotekinių paskolų augimas toliau didino namų ūkių įsiskolinimą. Nepaisant to, kad būsto kainų augimas sulėtėjo, ankstesnė dinamika kelia susirūpinimą dėl galimo pervertinimo. Be to, didelė hipotekinių paskolų dalis ir toliau teikiama namų ūkiams, kuriems kyla potenciali grėsmė nepalankių ekonominių ar finansinių sąlygų arba nepalankių pokyčių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje atveju. Šiame kontekste 5 procentinių punktų papildomas rizikos koeficientas, kuris buvo įvestas 2013 m. vidaus reitingais pagrįstą (IRB) metodą naudojančių kredito įstaigų hipotekos pozicijoms, prisidėjo prie šių įstaigų atsparumo didinimo;

| (11) | 2018 m. Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique padidino tą 5 procentinių punktų papildomą rizikos koeficientą, pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 458 straipsnį taikant proporcingą papildomą rizikos koeficientą, kurį sudaro 33 procentai kiekvienos kredito įstaigos gyvenamosios paskirties hipotekos portfelio neįvykdytų įsipareigojimų pozicijoms taikomų rizikos koeficientų pagal pozicijas įvertinto vidutinio svertinio rizikos koeficiento; |
| --- | --- |

(11)

2018 m. Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique padidino tą 5 procentinių punktų papildomą rizikos koeficientą, pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 458 straipsnį taikant proporcingą papildomą rizikos koeficientą, kurį sudaro 33 procentai kiekvienos kredito įstaigos gyvenamosios paskirties hipotekos portfelio neįvykdytų įsipareigojimų pozicijoms taikomų rizikos koeficientų pagal pozicijas įvertinto vidutinio svertinio rizikos koeficiento;

| (12) | dabar taikomas papildomas rizikos koeficientas skirtas padidinti IRB metodą naudojančių kredito įstaigų atsparumą ir sumažinti grėsmių, susijusių su naujomis hipotekinėmis paskolomis, susidarymą. Tačiau šiuo metu Belgijoje nėra skolininku grįstų priemonių (pvz., paskolos ir turto vertės (LTV) santykio, įsiskolinimo ir pajamų (DTI) santykio ar skolos tvarkymo ir pajamų (DSTI) santykio ribų), kuriomis būtų tiesiogiai ribojama hipotekinių paskolų dalis namų ūkiams, kuriems kyla potenciali grėsmė nepalankių ekonominių ar finansinių sąlygų arba nepalankių pokyčių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje atveju; |
| --- | --- |

(12)

dabar taikomas papildomas rizikos koeficientas skirtas padidinti IRB metodą naudojančių kredito įstaigų atsparumą ir sumažinti grėsmių, susijusių su naujomis hipotekinėmis paskolomis, susidarymą. Tačiau šiuo metu Belgijoje nėra skolininku grįstų priemonių (pvz., paskolos ir turto vertės (LTV) santykio, įsiskolinimo ir pajamų (DTI) santykio ar skolos tvarkymo ir pajamų (DSTI) santykio ribų), kuriomis būtų tiesiogiai ribojama hipotekinių paskolų dalis namų ūkiams, kuriems kyla potenciali grėsmė nepalankių ekonominių ar finansinių sąlygų arba nepalankių pokyčių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje atveju;

| (13) | todėl ESRV padarė išvadą, kad makroprudencinės priemonės, kurios dabar yra taikomos arba yra prieinamos Belgijoje, yra iš dalies tinkamos ir iš dalies pakankamos, kad būtų išspręstos su namų ūkių įsiskolinimu, būsto kainų pervertinimu ir skolinimo standartais susijusių grėsmių problemos vidutinės trukmės laikotarpiu. Todėl siekiant išspręsti šių grėsmių problemą, galinčią tapti sisteminės rizikos šaltiniu, reikia imtis tolesnių politikos veiksmų. Šioje rekomendacijoje siūlomomis priemonėmis siekiama papildyti esamas makroprudencines priemones Belgijoje, turint tikslą sustiprinti atsparumą. Jos neturėtų būti laikomos pakeičiančiomis dabartines kapitalu grįstas priemones, kurios išlieka svarbios siekiant išspręsti esamų grėsmių problemą negrąžintų paskolų portfelio atveju; |
| --- | --- |

(13)

todėl ESRV padarė išvadą, kad makroprudencinės priemonės, kurios dabar yra taikomos arba yra prieinamos Belgijoje, yra iš dalies tinkamos ir iš dalies pakankamos, kad būtų išspręstos su namų ūkių įsiskolinimu, būsto kainų pervertinimu ir skolinimo standartais susijusių grėsmių problemos vidutinės trukmės laikotarpiu. Todėl siekiant išspręsti šių grėsmių problemą, galinčią tapti sisteminės rizikos šaltiniu, reikia imtis tolesnių politikos veiksmų. Šioje rekomendacijoje siūlomomis priemonėmis siekiama papildyti esamas makroprudencines priemones Belgijoje, turint tikslą sustiprinti atsparumą. Jos neturėtų būti laikomos pakeičiančiomis dabartines kapitalu grįstas priemones, kurios išlieka svarbios siekiant išspręsti esamų grėsmių problemą negrąžintų paskolų portfelio atveju;

| (14) | šios rekomendacijos tikslas – rekomenduoti aktyvuoti teisiškai privalomas skolininku grįstas priemones, skirtas spręsti klausimą dėl didelio hipotekinių paskolų skaičiaus namų ūkiams, kuriems kyla potenciali grėsmė nepalankių ekonominių ar finansinių sąlygų arba nepalankių pokyčių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje atveju; |
| --- | --- |

(14)

šios rekomendacijos tikslas – rekomenduoti aktyvuoti teisiškai privalomas skolininku grįstas priemones, skirtas spręsti klausimą dėl didelio hipotekinių paskolų skaičiaus namų ūkiams, kuriems kyla potenciali grėsmė nepalankių ekonominių ar finansinių sąlygų arba nepalankių pokyčių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje atveju;

| (15) | ši rekomendacija nedaro poveikio Sąjungos centrinių bankų įgaliojimams pinigų politikos srityje; |
| --- | --- |

(15)

ši rekomendacija nedaro poveikio Sąjungos centrinių bankų įgaliojimams pinigų politikos srityje;

| (16) | ESRV rekomendacijos skelbiamos po to, kai Bendroji valdyba praneša Europos Sąjungos Tarybai apie ketinimą tai padaryti ir suteikia Tarybai galimybę reaguoti, ir po to, kai adresatams buvo pranešta apie ketinimą paskelbti, |
| --- | --- |

(16)

ESRV rekomendacijos skelbiamos po to, kai Bendroji valdyba praneša Europos Sąjungos Tarybai apie ketinimą tai padaryti ir suteikia Tarybai galimybę reaguoti, ir po to, kai adresatams buvo pranešta apie ketinimą paskelbti,

PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:

1 SKIRSNIS

REKOMENDACIJA

A rekomendacija. Skolininku grįstų priemonių aktyvavimas

Rekomenduojama, kad Belgijos nacionalinės institucijos, kurioms suteikti įgaliojimai teikti rekomendacijas ar pavesta taikyti skolininku grįstas priemones, rekomenduotų aktyvuoti teisiškai privalomas skolininku grįstas priemones ir, atitinkamai, jas aktyvuotų, siekiant:

| a) | užkirsti kelią situacijai, kai didelė ar vis didėjanti naujų hipotekinių paskolų skolininkų dalis neturėtų galimybės tvarkyti savo skolos ar išlaikyti vartojimą nepalankių ekonominių ar finansinių sąlygų arba nepalankių pokyčių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje atveju, arba |
| --- | --- |

a)

užkirsti kelią situacijai, kai didelė ar vis didėjanti naujų hipotekinių paskolų skolininkų dalis neturėtų galimybės tvarkyti savo skolos ar išlaikyti vartojimą nepalankių ekonominių ar finansinių sąlygų arba nepalankių pokyčių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje atveju, arba

| b) | kad nesusidarytų didelė ar vis didėjanti hipotekinių paskolų, užtikrintų gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu, dalis, galinti sukelti kredito nuostolių tuo atveju, jei jos nebūtų grąžinamos ir vėliau sumažėjus būsto kainoms. |
| --- | --- |

b)

kad nesusidarytų didelė ar vis didėjanti hipotekinių paskolų, užtikrintų gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu, dalis, galinti sukelti kredito nuostolių tuo atveju, jei jos nebūtų grąžinamos ir vėliau sumažėjus būsto kainoms.

2 SKIRSNIS

ĮGYVENDINIMAS

1.   Apibrėžtys

Šioje rekomendacijoje vartojamos šios apibrėžtys:

| a) | skolininku grįstos priemonės – makroprudencinės priemonės, skirtos skolininkams; |
| --- | --- |

a)

skolininku grįstos priemonės – makroprudencinės priemonės, skirtos skolininkams;

| b) | tiesioginė kontrolė – realūs ir veiksmingi įgaliojimai nustatyti ir keisti, siekiant galutinio arba tarpinio tikslo, makroprudencines priemones, taikomas finansų įstaigoms, kurios patenka į atitinkamos makroprudencinės institucijos veiksmų sritį; |
| --- | --- |

b)

tiesioginė kontrolė – realūs ir veiksmingi įgaliojimai nustatyti ir keisti, siekiant galutinio arba tarpinio tikslo, makroprudencines priemones, taikomas finansų įstaigoms, kurios patenka į atitinkamos makroprudencinės institucijos veiksmų sritį;

| c) | įgaliojimai teikti rekomendacijas – įgaliojimai teikti makroprudencinių priemonių taikymo gaires rekomendacijų forma, kai tai būtina siekiant galutinio arba tarpinio tikslo; |
| --- | --- |

c)

įgaliojimai teikti rekomendacijas – įgaliojimai teikti makroprudencinių priemonių taikymo gaires rekomendacijų forma, kai tai būtina siekiant galutinio arba tarpinio tikslo;

| d) | paskolos ir turto vertės santykis (LTV santykis) – visų paskolų ar paskolų dalių, skolininko užtikrintų nekilnojamuoju turtu, sumos paskolos sandorio sudarymo metu ir turto vertės paskolos sandorio sudarymo metu santykis; |
| --- | --- |

d)

paskolos ir turto vertės santykis (LTV santykis) – visų paskolų ar paskolų dalių, skolininko užtikrintų nekilnojamuoju turtu, sumos paskolos sandorio sudarymo metu ir turto vertės paskolos sandorio sudarymo metu santykis;

| e) | įsiskolinimo ir pajamų santykis (DTI santykis) – viso skolininko įsiskolinimo paskolos sandorio sudarymo metu santykis su skolininko disponuojamosiomis visomis metinėmis pajamomis paskolos sandorio sudarymo metu; |
| --- | --- |

e)

įsiskolinimo ir pajamų santykis (DTI santykis) – viso skolininko įsiskolinimo paskolos sandorio sudarymo metu santykis su skolininko disponuojamosiomis visomis metinėmis pajamomis paskolos sandorio sudarymo metu;

| f) | skolos tvarkymo sąnaudų ir pajamų santykis (DSTI santykis) – metinė bendra skola, palyginti su visomis skolininko metinėmis disponuojamomis pajamomis paskolos sandorio sudarymo metu; |
| --- | --- |

f)

skolos tvarkymo sąnaudų ir pajamų santykis (DSTI santykis) – metinė bendra skola, palyginti su visomis skolininko metinėmis disponuojamomis pajamomis paskolos sandorio sudarymo metu;

| g) | vidutinė trukmė – trejų metų laikotarpis; |
| --- | --- |

g)

vidutinė trukmė – trejų metų laikotarpis;

| h) | teisiškai privalomos skolininku grįstos priemonės – skolininku grįstos priemonės, nustatytos teisiškai privalomais aktais; |
| --- | --- |

h)

teisiškai privalomos skolininku grįstos priemonės – skolininku grįstos priemonės, nustatytos teisiškai privalomais aktais;

| i) | skolos tvarkymas – bendra palūkanų ir paskolos suma, sudaranti bendrą skolininko įsiskolinimą tam tikru laikotarpiu (dažniausiai per vienerius metus); |
| --- | --- |

i)

skolos tvarkymas – bendra palūkanų ir paskolos suma, sudaranti bendrą skolininko įsiskolinimą tam tikru laikotarpiu (dažniausiai per vienerius metus);

| j) | terminas – metais išreikšta gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto paskolos sutarties trukmė, buvusi paskolos sandorio sudarymo metu; |
| --- | --- |

j)

terminas – metais išreikšta gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto paskolos sutarties trukmė, buvusi paskolos sandorio sudarymo metu;

| k) | makroprudencinė institucija – nacionalinė makroprudencinė institucija, turinti Rekomendacijoje ESRV/2011/3 (8) nustatytus tikslus, susitarimus, įgaliojimus, atskaitomybės reikalavimus ir kitus požymius. |
| --- | --- |

k)

makroprudencinė institucija – nacionalinė makroprudencinė institucija, turinti Rekomendacijoje ESRV/2011/3 (8) nustatytus tikslus, susitarimus, įgaliojimus, atskaitomybės reikalavimus ir kitus požymius.

2.   Įgyvendinimo kriterijai

| 1. | Ši rekomendacija įgyvendinama taikant tokius kriterijus:






  a) | deramas dėmesys turėtų būti skiriamas proporcingumo principui, atsižvelgiant į A rekomendacijos tikslą ir turinį; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

deramas dėmesys turėtų būti skiriamas proporcingumo principui, atsižvelgiant į A rekomendacijos tikslą ir turinį;

| b) | aktyvuojant skolininku grįstas priemones pagal A rekomendaciją, jų kalibravimas ir laipsniškas taikymas turėtų atsižvelgti į Belgijos poziciją ekonomikos ir finansų ciklų atžvilgiu, taip pat į bet kokį galimą poveikį susijusioms sąnaudoms ir naudai; |
| --- | --- |

b)

aktyvuojant skolininku grįstas priemones pagal A rekomendaciją, jų kalibravimas ir laipsniškas taikymas turėtų atsižvelgti į Belgijos poziciją ekonomikos ir finansų ciklų atžvilgiu, taip pat į bet kokį galimą poveikį susijusioms sąnaudoms ir naudai;

| c) | konkretūs A rekomendacijos atitikties kriterijai išdėstyti I priede. |
| --- | --- |

c)

konkretūs A rekomendacijos atitikties kriterijai išdėstyti I priede.

| 2. | Šios rekomendacijos adresatai turi pranešti ESRV ir Tarybai apie veiksmus, kurių buvo imtasi dėl šios rekomendacijos, arba tinkamai pateisinti neveikimą. Ataskaitose turi būti pateikiama bent:






  a) | informacija apie veiksmų, kurių imtasi, esmę ir grafiką; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

informacija apie veiksmų, kurių imtasi, esmę ir grafiką;

| b) | grėsmių, susijusių su namų ūkių įsiskolinimu, būsto kainų pervertinimu ir naujų hipotekinių paskolų skolinimo standartais, vertinimas, įskaitant naujų hipotekinių paskolų paskirstymą pagal jų LTV, DTI ir DSTI santykius ir terminus, atitinkamus santykius apskaičiuojant pagal Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacijos ESRV/2016/14 IV priedą (9), kartu su veiksmų įgyvendinimu, atsižvelgiant į šios rekomendacijos tikslus; |
| --- | --- |

b)

grėsmių, susijusių su namų ūkių įsiskolinimu, būsto kainų pervertinimu ir naujų hipotekinių paskolų skolinimo standartais, vertinimas, įskaitant naujų hipotekinių paskolų paskirstymą pagal jų LTV, DTI ir DSTI santykius ir terminus, atitinkamus santykius apskaičiuojant pagal Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacijos ESRV/2016/14 IV priedą (9), kartu su veiksmų įgyvendinimu, atsižvelgiant į šios rekomendacijos tikslus;

| c) | išsamus bet kokio neveikimo ar nukrypimo nuo šios rekomendacijos, įskaitant bet kokį uždelsimą, pateisinimas. |
| --- | --- |

c)

išsamus bet kokio neveikimo ar nukrypimo nuo šios rekomendacijos, įskaitant bet kokį uždelsimą, pateisinimas.

3.   Tolesnių veiksmų grafikas

Adresatai turi pranešti ESRV ir Tarybai apie veiksmus, kurių buvo imtasi dėl šios rekomendacijos, arba tinkamai pateisinti savo neveikimą, laikantis šio grafiko:

Iki 2020 m. spalio 31 d., o vėliau kasmet iki 2022 m. spalio 31 d. A rekomendacijos adresatai turi pateikti ESRV ir Tarybai ataskaitą apie veiksmus, kurių buvo imtasi įgyvendinant skolininku grįstas priemones, kuriomis sprendžiamos grėsmių, susijusių su namų ūkių įsiskolinimu, būsto kainų pervertinimu ir naujų hipotekinių paskolų teikimo standartais Belgijoje, problemos. Kai yra daugiau nei viena įstaiga, atsakinga už veiksmus, kuriais sprendžiamos nustatytų grėsmių problemos, turėtų būti pateikta viena bendra ataskaita.

4.   Stebėsena ir vertinimas

| 1. | ESRV sekretoriatas:






  a) | padės adresatams, užtikrindamas koordinuotą ataskaitų teikimą, teiks reikiamus ataskaitų šablonus, o prireikus – išsamiau apibūdins tolesnių veiksmų tvarką ir grafiką; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

padės adresatams, užtikrindamas koordinuotą ataskaitų teikimą, teiks reikiamus ataskaitų šablonus, o prireikus – išsamiau apibūdins tolesnių veiksmų tvarką ir grafiką;

| b) | tikrins adresatų tolesnius veiksmus, teiks pagalbą, kai jie to prašo, ir pateiks Bendrajai valdybai tris ataskaitas apie A rekomendacijos įgyvendinimą: pirmą ataskaitą iki 2020 m. gruodžio 31 d., antrą ataskaitą iki 2021 m. gruodžio 31 d. ir trečią ataskaitą iki 2022 m. gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

b)

tikrins adresatų tolesnius veiksmus, teiks pagalbą, kai jie to prašo, ir pateiks Bendrajai valdybai tris ataskaitas apie A rekomendacijos įgyvendinimą: pirmą ataskaitą iki 2020 m. gruodžio 31 d., antrą ataskaitą iki 2021 m. gruodžio 31 d. ir trečią ataskaitą iki 2022 m. gruodžio 31 d.

| 2. | Bendroji valdyba įvertins adresatų pateiktas ataskaitas apie veiksmus ir pateisinimą ir, kai tinkama, galės nuspręsti, kad šios rekomendacijos nebuvo laikomasi ir kad adresatas nepateikė tinkamo pateisinimo savo neveikimui. |
| --- | --- |

2.

Priimta Frankfurte prie Maino 2019 m. birželio 27 d.

ESRV bendrosios valdybos vardu

ESRV sekretoriato vadovas

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  OL L 331, 2010 12 15, p. 1.

1

(2)  2013 m. balandžio 4 d. Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacija ESRV/2013/1 dėl makroprudencinės politikos tarpinių tikslų ir priemonių (OL C 170, 2013 6 15, p. 1).

2

(3)  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/36/ES dėl galimybės verstis kredito įstaigų veikla ir dėl riziką ribojančios kredito įstaigų ir investicinių įmonių priežiūros, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2002/87/EB ir panaikinamos direktyvos 2006/48/EB bei 2006/49/EB (OL L 176, 2013 6 27, p. 338).

3

(4)  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 176, 2013 6 27, p. 1).

4

(5)  Grėsmės ES gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje, ESRV, 2016 m. lapkričio mėn., paskelbta ESRV svetainėje www.esrb.europa.eu.

5

(6)  2016 m. rugsėjo 22 d. Europos sisteminės rizikos valdybos įspėjimas ESRB/2016/06 dėl vidutinės trukmės grėsmių Belgijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje (OL C 31, 2017 1 31, p. 45).

6

(7)  Žr. Grėsmės EEE šalių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuose, ESRV, 2019 m., paskelbta ESRV svetainėje www.esrb.europa.eu.

7

(8)  2011 m. gruodžio 22 d. Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacija ESRV/2011/3 dėl nacionalinių institucijų įgaliojimų makrolygio rizikos ribojimo srityje (OL C 41, 2012 2 14, p. 1).

8

(9)  2016 m. spalio 31 d. Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacija ESRV/2016/14 dėl duomenų apie nekilnojamąjį turtą spragų užpildymo (OL C 31, 2017 1 31, p. 1).

9

---

I PRIEDAS

REKOMENDACIJAI TAIKOMŲ ATITIKTIES KRITERIJŲ NUSTATYMAS

A rekomendacija. Skolininku grįstų priemonių aktyvavimas

A rekomendacijai taikomi šie atitikties kriterijai.

| 1. | Siekiant:






  a) | užkirsti kelią situacijai, kai didelė ar vis didėjanti naujų hipotekinių paskolų skolininkų dalis neturi galimybės tvarkyti savo skolos ar išlaikyti vartojimą nepalankių ekonominių ar finansinių sąlygų arba nepalankių pokyčių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje atveju, arba |
| --- | --- | --- |

1.

a)

užkirsti kelią situacijai, kai didelė ar vis didėjanti naujų hipotekinių paskolų skolininkų dalis neturi galimybės tvarkyti savo skolos ar išlaikyti vartojimą nepalankių ekonominių ar finansinių sąlygų arba nepalankių pokyčių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje atveju, arba

| b) | kad nesusidarytų didelė ar vis didėjanti hipotekinių paskolų, užtikrintų gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu, dalis, galinti sukelti kredito nuostolių tuo atveju, kai jos yra negrąžinamos ir vėliau sumažėjus būsto kainoms; |
| --- | --- |

b)

kad nesusidarytų didelė ar vis didėjanti hipotekinių paskolų, užtikrintų gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu, dalis, galinti sukelti kredito nuostolių tuo atveju, kai jos yra negrąžinamos ir vėliau sumažėjus būsto kainoms;

Belgijos nacionalinės institucijos turėtų naudoti vieną ar keletą skolininku grįstų priemonių kartu (pvz., LTV santykio ribas kartu su DTI santykio riba, arba su DSTI santykio riba, ir termino ribas), siekiant užtikrinti priemonių veiksmingumą ir sumažinti bet kokią galimybę jas apeiti arba kilti nenumatytoms pasekmėms, kurios galėtų sumažinti jų veiksmingumą ir sukeltų galimą riziką kitose srityse.

| 2. | Prieš aktyvuojant skolininku grįstas priemones, reikėtų įvertinti Belgijos poziciją ekonomikos ir finansų ciklų atžvilgiu, kad būtų galima nustatyti tinkamą priemonių kalibravimą ir laipsnišką taikymą. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Aktyvavus skolininku grįstas priemones, gali prireikti toliau jas griežtinti arba aktyvuoti papildomas makroprudencines priemones, kad būtų išspręstos Belgijoje nustatytos grėsmių problemos; tai priklausys nuo aktyvuotų skolininku grįstų priemonių pasirinkimo, nuo pradinio tų aktyvuotų priemonių kalibravimo ir nuo grėsmių vertinimo rezultatų. |
| --- | --- |

3.

---

| 30.10.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 366/7 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 366/7

---

EUROPOS SISTEMINĖS RIZIKOS VALDYBOS REKOMENDACIJA

2019 m. birželio 27 d.

dėl vidutinės trukmės grėsmių Danijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje

(ESRV/2019/5)

(2019/C 366/02)

EUROPOS SISTEMINĖS RIZIKOS VALDYBOS BENDROJI VALDYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1092/2010 dėl Europos Sąjungos finansų sistemos makrolygio rizikos ribojimo priežiūros ir Europos sisteminės rizikos valdybos įsteigimo (1), ypač į jo 3, 16, 17 ir 18 straipsnius,

kadangi:

| (1) | nekilnojamojo turto sektorius vaidina svarbų vaidmenį ekonomikoje ir jo pokyčiai gali turėti esminės įtakos finansų sistemai. Praeityje įvykusios finansų krizės parodė, kad netvarūs pokyčiai nekilnojamojo turto rinkose gali sukelti rimtų pasekmių finansų sistemos stabilumui ir visai ekonomikai, o tai gali sukelti ir neigiamo poveikio išplitimą tarpvalstybiniu lygmeniu. Nepalankūs nekilnojamojo turto rinkos pokyčiai kai kuriose valstybėse narėse praeityje sukėlė didelių kredito nuostolių ir (arba) turėjo neigiamos įtakos realiajai ekonomikai. Tokios pasekmės atspindi glaudžią sąveiką tarp nekilnojamojo turto sektoriaus, finansavimo teikėjų ir kitų ekonomikos sektorių. Be to, stiprūs grįžtamojo ryšio tarp finansų sistemos ir realiosios ekonomikos ciklai sustiprina neigiamus pokyčius; |
| --- | --- |

(1)

nekilnojamojo turto sektorius vaidina svarbų vaidmenį ekonomikoje ir jo pokyčiai gali turėti esminės įtakos finansų sistemai. Praeityje įvykusios finansų krizės parodė, kad netvarūs pokyčiai nekilnojamojo turto rinkose gali sukelti rimtų pasekmių finansų sistemos stabilumui ir visai ekonomikai, o tai gali sukelti ir neigiamo poveikio išplitimą tarpvalstybiniu lygmeniu. Nepalankūs nekilnojamojo turto rinkos pokyčiai kai kuriose valstybėse narėse praeityje sukėlė didelių kredito nuostolių ir (arba) turėjo neigiamos įtakos realiajai ekonomikai. Tokios pasekmės atspindi glaudžią sąveiką tarp nekilnojamojo turto sektoriaus, finansavimo teikėjų ir kitų ekonomikos sektorių. Be to, stiprūs grįžtamojo ryšio tarp finansų sistemos ir realiosios ekonomikos ciklai sustiprina neigiamus pokyčius;

| (2) | šios sąsajos yra svarbios, kadangi jos reiškia, kad nekilnojamojo turto sektoriuje atsirandanti rizika gali turėti prociklišką sisteminį poveikį. Grėsmės finansų sistemai yra linkusios didėti nekilnojamojo turto ciklo kilimo fazės metu. Numanoma mažesnė finansavimo rizika ir lengviau gaunamas finansavimas gali prisidėti prie sparčios kreditavimo ir investicijų plėtros, taip pat padidėjusios nekilnojamojo turto paklausos, o tai sukelia turto kainų augimą. Kadangi išaugusi įkaito vertė toliau skatina kredito paklausą ir pasiūlą, ši save sustiprinanti dinamika gali sukelti potencialias sistemines pasekmes. Atvirkščiai, nekilnojamojo turto ciklo kritimo fazės metu griežtesnės kreditavimo sąlygos, aukštesnis rizikos vengimas ir nekilnojamojo turto kainų mažėjimas gali daryti neigiamą įtaką skolininkų ir skolintojų atsparumui, taip blogindamas ekonomines sąlygas; |
| --- | --- |

(2)

šios sąsajos yra svarbios, kadangi jos reiškia, kad nekilnojamojo turto sektoriuje atsirandanti rizika gali turėti prociklišką sisteminį poveikį. Grėsmės finansų sistemai yra linkusios didėti nekilnojamojo turto ciklo kilimo fazės metu. Numanoma mažesnė finansavimo rizika ir lengviau gaunamas finansavimas gali prisidėti prie sparčios kreditavimo ir investicijų plėtros, taip pat padidėjusios nekilnojamojo turto paklausos, o tai sukelia turto kainų augimą. Kadangi išaugusi įkaito vertė toliau skatina kredito paklausą ir pasiūlą, ši save sustiprinanti dinamika gali sukelti potencialias sistemines pasekmes. Atvirkščiai, nekilnojamojo turto ciklo kritimo fazės metu griežtesnės kreditavimo sąlygos, aukštesnis rizikos vengimas ir nekilnojamojo turto kainų mažėjimas gali daryti neigiamą įtaką skolininkų ir skolintojų atsparumui, taip blogindamas ekonomines sąlygas;

| (3) | su gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu susiję grėsmės gali būti sisteminės rizikos šaltinis ir gali daryti tiesioginę ir netiesioginę įtaką finansiniam stabilumui. Tiesioginė įtaka – tai hipotekos portfelių kredito nuostoliai, atsirandantys dėl neigiamų ekonominių ar finansinių sąlygų ir tuo pat metu atsirandantys neigiami pokyčiai gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje. Netiesioginė įtaka gali būti susijusi su namų ūkių vartojimo pokyčiais, sukeliančiais papildomų pasekmių realiajai ekonomikai ir finansiniam stabilumui; |
| --- | --- |

(3)

su gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu susiję grėsmės gali būti sisteminės rizikos šaltinis ir gali daryti tiesioginę ir netiesioginę įtaką finansiniam stabilumui. Tiesioginė įtaka – tai hipotekos portfelių kredito nuostoliai, atsirandantys dėl neigiamų ekonominių ar finansinių sąlygų ir tuo pat metu atsirandantys neigiami pokyčiai gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje. Netiesioginė įtaka gali būti susijusi su namų ūkių vartojimo pokyčiais, sukeliančiais papildomų pasekmių realiajai ekonomikai ir finansiniam stabilumui;

| (4) | kaip nurodyta Rekomendacijos ESRV/2013/1 (2) 4 konstatuojamojoje dalyje, galutinis makrolygio rizikos ribojimo politikos tikslas – prisidėti prie visos finansų sistemos stabilumo apsaugos, įskaitant finansų sistemos atsparumo stiprinimą ir sisteminės rizikos susidarymo mažinimą, taip užtikrinant tvarų finansų sektoriaus įnašą į ekonomikos augimą; |
| --- | --- |

(4)

kaip nurodyta Rekomendacijos ESRV/2013/1 (2) 4 konstatuojamojoje dalyje, galutinis makrolygio rizikos ribojimo politikos tikslas – prisidėti prie visos finansų sistemos stabilumo apsaugos, įskaitant finansų sistemos atsparumo stiprinimą ir sisteminės rizikos susidarymo mažinimą, taip užtikrinant tvarų finansų sektoriaus įnašą į ekonomikos augimą;

| (5) | šiuo tikslu makroprudencinės institucijos gali naudoti vieną ar daugiau kapitalu grįstų makroprudencinių priemonių, išdėstytų Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2013/36/ES (3) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 575/2013 (4), ir (arba) skolininku grįstas makroprudencines priemones, kurios išimtinai grindžiamos nacionaline teise, priklausomai nuo rizikos vertinimo. Kapitalu grįstomis priemonėmis visų pirma siekiama padidinti finansų sistemos atsparumą, o skolininku grįstos priemonės gali būti ypač tinkamos siekiant užkirsti kelią tolesniam sisteminės rizikos susidarymui; |
| --- | --- |

(5)

šiuo tikslu makroprudencinės institucijos gali naudoti vieną ar daugiau kapitalu grįstų makroprudencinių priemonių, išdėstytų Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2013/36/ES (3) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 575/2013 (4), ir (arba) skolininku grįstas makroprudencines priemones, kurios išimtinai grindžiamos nacionaline teise, priklausomai nuo rizikos vertinimo. Kapitalu grįstomis priemonėmis visų pirma siekiama padidinti finansų sistemos atsparumą, o skolininku grįstos priemonės gali būti ypač tinkamos siekiant užkirsti kelią tolesniam sisteminės rizikos susidarymui;

| (6) | papildomai Rekomendacija ESRV/2013/1 rekomenduojama, kad valstybės narės nustatytų teisinę sistemą, kuri leistų makroprudencinėms institucijoms tiesiogiai kontroliuoti makroprudencines priemones, nurodytas toje rekomendacijoje, arba teikti dėl jų rekomendacijas; |
| --- | --- |

(6)

papildomai Rekomendacija ESRV/2013/1 rekomenduojama, kad valstybės narės nustatytų teisinę sistemą, kuri leistų makroprudencinėms institucijoms tiesiogiai kontroliuoti makroprudencines priemones, nurodytas toje rekomendacijoje, arba teikti dėl jų rekomendacijas;

| (7) | 2016 m. Europos sisteminės rizikos valdyba (ESRV) atliko grėsmių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje vertinimą visoje Sąjungoje (5). Šis vertinimas leido ESRV keliose šalyse nustatyti tam tikras vidutinės trukmės grėsmes, kaip sisteminės rizikos finansų stabilumui šaltinį, ir aštuonioms šalims, kurių viena buvo Danija, pateikti įspėjimus (6); |
| --- | --- |

(7)

2016 m. Europos sisteminės rizikos valdyba (ESRV) atliko grėsmių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje vertinimą visoje Sąjungoje (5). Šis vertinimas leido ESRV keliose šalyse nustatyti tam tikras vidutinės trukmės grėsmes, kaip sisteminės rizikos finansų stabilumui šaltinį, ir aštuonioms šalims, kurių viena buvo Danija, pateikti įspėjimus (6);

| (8) | pagrindinė grėsmė, nustatyta Danijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje 2016 m., buvo didelis namų ūkių įsiskolinimas. Didelei hipotekos skolininkų daliai buvo taikomos kintamos palūkanų normos arba jų skola viršijo jų būsto vertę, todėl jiems kyla grėsmė nepalankių ekonominių ar finansinių sąlygų ar nepalankių pokyčių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje atveju. Nors bendrų pervertinimo požymių ir nebuvo, būsto kainos, ypač didžiuosiuose miestuose, sparčiai didėjo, ir beveik pasiekė iki krizės buvusį lygį; |
| --- | --- |

(8)

pagrindinė grėsmė, nustatyta Danijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje 2016 m., buvo didelis namų ūkių įsiskolinimas. Didelei hipotekos skolininkų daliai buvo taikomos kintamos palūkanų normos arba jų skola viršijo jų būsto vertę, todėl jiems kyla grėsmė nepalankių ekonominių ar finansinių sąlygų ar nepalankių pokyčių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje atveju. Nors bendrų pervertinimo požymių ir nebuvo, būsto kainos, ypač didžiuosiuose miestuose, sparčiai didėjo, ir beveik pasiekė iki krizės buvusį lygį;

| (9) | ESRV neseniai atliko sisteminį ir į ateitį orientuotą grėsmių, susijusių su gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu Europos ekonominės erdvėje (EEE), vertinimą (7); |
| --- | --- |

(9)

ESRV neseniai atliko sisteminį ir į ateitį orientuotą grėsmių, susijusių su gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu Europos ekonominės erdvėje (EEE), vertinimą (7);

| (10) | Danijos atveju neseniai atliktas vertinimas parodė, kad nuo 2016 m., nors namų ūkių įsiskolinimas sumažėjo, jis tebėra vienas didžiausių EEE. Be to, esamų hipotekinių paskolų, kurių amortizacija atidėta, dalis yra didelė, todėl namų ūkiai tampa vis labiau struktūriškai pažeidžiami nepalankių ekonominių ar finansinių sąlygų arba nepalankių pokyčių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje atveju. Be to, nepaisant to, kad būsto kainų augimas sulėtėjo, o butų kainos Kopenhagoje pastaraisiais metais stabilizavosi, dėl ankstesnės dinamikos didžiuosiuose miestuose, ypač Kopenhagoje, buvo susidariusios „pervertinimo nišos“. Atsižvelgiant į šias aplinkybes, teisiškai privalomas minimalios pradinės įmokos reikalavimas, kuris 2015 m. buvo 5 %, suteikė tam tikrą (nors ir ribotą) papildomą įkaitą būsto kainų mažėjimo atveju; |
| --- | --- |

(10)

Danijos atveju neseniai atliktas vertinimas parodė, kad nuo 2016 m., nors namų ūkių įsiskolinimas sumažėjo, jis tebėra vienas didžiausių EEE. Be to, esamų hipotekinių paskolų, kurių amortizacija atidėta, dalis yra didelė, todėl namų ūkiai tampa vis labiau struktūriškai pažeidžiami nepalankių ekonominių ar finansinių sąlygų arba nepalankių pokyčių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje atveju. Be to, nepaisant to, kad būsto kainų augimas sulėtėjo, o butų kainos Kopenhagoje pastaraisiais metais stabilizavosi, dėl ankstesnės dinamikos didžiuosiuose miestuose, ypač Kopenhagoje, buvo susidariusios „pervertinimo nišos“. Atsižvelgiant į šias aplinkybes, teisiškai privalomas minimalios pradinės įmokos reikalavimas, kuris 2015 m. buvo 5 %, suteikė tam tikrą (nors ir ribotą) papildomą įkaitą būsto kainų mažėjimo atveju;

| (11) | 2018 m. vartotojų apsaugos teisės aktuose buvo nustatyti apribojimai teikiant būsto hipotekos produktus hipotekos skolininkams, kurių skolos ir pajamų (DTI) santykis (prieš atskaitant mokesčius) viršija 4, o LTV santykis yra didesnis nei 60 %. Pagal šiuos apribojimus: a) palūkanos turi būti fiksuotos ne mažiau kaip 5 metus; ir b) atidėta amortizacija taikoma tik tuo atveju, jei paskolos palūkanų norma yra fiksuota ne mažiau kaip 30 metų. Be to, 2014 m. buvo paskelbta hipotekos bankų priežiūros sistema (angl. Supervisory Diamond for mortgage banks). Ją sudaro tam tikri lyginamieji rodikliai ir ribinės vertės, nustatytos tam tikroms rizikos sritims bankininkystės srityje, ir ja siekiama padidinti hipotekinių paskolų likučių kredito kokybę 2018 m. ir 2020 m., taip darant poveikį naujų paskolų teikimui. Be to, 2018 m. anticiklinio kapitalo rezervo norma buvo padidinta du kartus: nuo 0 % iki 0.5 % nuo 2019 m. kovo 1 d.; ir nuo 0.5 % iki 1 % nuo 2019 m. rugsėjo mėn. Be to, Danijos sisteminės rizikos taryba rekomendavo nuo 2020 m. birželio mėn. šią normą dar padidinti nuo 1 % iki 1,5 % ir paskelbė gaires, kad ji turėtų būti padidinta iki galimos didžiausios 2,5 % ribos, išskyrus atvejį, jei Danijos finansų sistemoje labai pasikeistų rizikos susidarymas. Galiausiai, Danijos finansų priežiūros institucija (Finanstilsynet) paskelbė gaires, kuriose reikalaujama, kad kredito įstaigos, suteikdamos paskolas įsigyti nekilnojamąjį turtą geografinėse vietovėse, kuriose gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto kainos didėjo, atsargiai atliktų namų ūkių kredito vertinimą; |
| --- | --- |

(11)

2018 m. vartotojų apsaugos teisės aktuose buvo nustatyti apribojimai teikiant būsto hipotekos produktus hipotekos skolininkams, kurių skolos ir pajamų (DTI) santykis (prieš atskaitant mokesčius) viršija 4, o LTV santykis yra didesnis nei 60 %. Pagal šiuos apribojimus: a) palūkanos turi būti fiksuotos ne mažiau kaip 5 metus; ir b) atidėta amortizacija taikoma tik tuo atveju, jei paskolos palūkanų norma yra fiksuota ne mažiau kaip 30 metų. Be to, 2014 m. buvo paskelbta hipotekos bankų priežiūros sistema (angl. Supervisory Diamond for mortgage banks). Ją sudaro tam tikri lyginamieji rodikliai ir ribinės vertės, nustatytos tam tikroms rizikos sritims bankininkystės srityje, ir ja siekiama padidinti hipotekinių paskolų likučių kredito kokybę 2018 m. ir 2020 m., taip darant poveikį naujų paskolų teikimui. Be to, 2018 m. anticiklinio kapitalo rezervo norma buvo padidinta du kartus: nuo 0 % iki 0.5 % nuo 2019 m. kovo 1 d.; ir nuo 0.5 % iki 1 % nuo 2019 m. rugsėjo mėn. Be to, Danijos sisteminės rizikos taryba rekomendavo nuo 2020 m. birželio mėn. šią normą dar padidinti nuo 1 % iki 1,5 % ir paskelbė gaires, kad ji turėtų būti padidinta iki galimos didžiausios 2,5 % ribos, išskyrus atvejį, jei Danijos finansų sistemoje labai pasikeistų rizikos susidarymas. Galiausiai, Danijos finansų priežiūros institucija (Finanstilsynet) paskelbė gaires, kuriose reikalaujama, kad kredito įstaigos, suteikdamos paskolas įsigyti nekilnojamąjį turtą geografinėse vietovėse, kuriose gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto kainos didėjo, atsargiai atliktų namų ūkių kredito vertinimą;

| (12) | nepaisant taikomų makroprudencinių priemonių ir atsižvelgiant į didelį namų ūkių įsiskolinimą ir daug hipotekos skolininkų, kuriems kyla grėsmės nepalankių ekonominių sąlygų arba nepalankių pokyčių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje atveju, dabartinių kapitalu grįstų priemonių gali nepakakti susidariusių grėsmių problemai spręsti. Be to, vidutinės trukmės laikotarpiu gali prireikti sugriežtinti esamas arba aktyvuoti papildomas skolininku grįstas priemones, jei išaugs grėsmės, susijusios su namų ūkių įsiskolinimu, būsto kainų pervertinimu ir skolinimo standartais; |
| --- | --- |

(12)

nepaisant taikomų makroprudencinių priemonių ir atsižvelgiant į didelį namų ūkių įsiskolinimą ir daug hipotekos skolininkų, kuriems kyla grėsmės nepalankių ekonominių sąlygų arba nepalankių pokyčių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje atveju, dabartinių kapitalu grįstų priemonių gali nepakakti susidariusių grėsmių problemai spręsti. Be to, vidutinės trukmės laikotarpiu gali prireikti sugriežtinti esamas arba aktyvuoti papildomas skolininku grįstas priemones, jei išaugs grėsmės, susijusios su namų ūkių įsiskolinimu, būsto kainų pervertinimu ir skolinimo standartais;

| (13) | cikliniai veiksniai atlieka svarbų vaidmenį skatinant Danijoje nustatytas grėsmes, tačiau taip pat yra ir struktūrinių veiksnių, paskatinusių šias grėsmes, dėl kurių didėja sisteminės rizikos lygis. Tokiems veiksniams priskiriamas: i) sudėtingas nuomos rinkos reguliavimas, numatantis nuomos kainų ribas daugelyje daugiabučių namų didžiuosiuose miestuose, dėl ko sukuriamas būsto pasiūlos trūkumas ir didėja gyvenamųjų namų kainos ir nuosavą turtą įsigyjančių namų ūkių skola; ir ii) hipotekos mokesčių atskaitymas dėl hipotekos, galintis skatinti namų ūkius pasiskolinti per daug. Be to, nuo 2001 m. būsto nuosavybės apmokestinimo sistema atsieta nuo rinkos kainų ir dėl to mažėja taikomas mokesčio tarifas, ypač didžiuosiuose miestuose. 2017 m. Danijos parlamentas priėmė įstatymą dėl naujos būsto apmokestinimo sistemos, kuris įsigalios 2021 m. ir kuriuo iš naujo nustatoma mokėtinų mokesčių ir esamų gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkos kainų sąsaja; |
| --- | --- |

(13)

cikliniai veiksniai atlieka svarbų vaidmenį skatinant Danijoje nustatytas grėsmes, tačiau taip pat yra ir struktūrinių veiksnių, paskatinusių šias grėsmes, dėl kurių didėja sisteminės rizikos lygis. Tokiems veiksniams priskiriamas: i) sudėtingas nuomos rinkos reguliavimas, numatantis nuomos kainų ribas daugelyje daugiabučių namų didžiuosiuose miestuose, dėl ko sukuriamas būsto pasiūlos trūkumas ir didėja gyvenamųjų namų kainos ir nuosavą turtą įsigyjančių namų ūkių skola; ir ii) hipotekos mokesčių atskaitymas dėl hipotekos, galintis skatinti namų ūkius pasiskolinti per daug. Be to, nuo 2001 m. būsto nuosavybės apmokestinimo sistema atsieta nuo rinkos kainų ir dėl to mažėja taikomas mokesčio tarifas, ypač didžiuosiuose miestuose. 2017 m. Danijos parlamentas priėmė įstatymą dėl naujos būsto apmokestinimo sistemos, kuris įsigalios 2021 m. ir kuriuo iš naujo nustatoma mokėtinų mokesčių ir esamų gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkos kainų sąsaja;

| (14) | todėl ESRV padarė išvadą, kad, nors makroprudencinės priemonės, kurios dabar yra taikomos arba yra prieinamos Danijoje, yra tinkamos, jos yra iš dalies pakankamos, kad būtų išspręsta su namų ūkių įsiskolinimu susijusių vidutinės trukmės grėsmių problema. Todėl siekiant išspręsti šių grėsmių problemą, galinčią tapti sisteminės rizikos šaltiniu, reikia imtis tolesnių politikos veiksmų. Šioje rekomendacijoje siūlomomis priemonėmis siekiama papildyti esamas makroprudencines priemones Danijoje. Atsižvelgiant į tai, kad grėsmes tam tikra apimtimi lemia struktūriniai veiksniai, kurie peržengia makroprudencinės politikos ribas, reikia kitų politikos sričių, kurios papildytų ir paremtų esamas makroprudencines priemones, siekiant veiksmingiau ir efektyviau reaguoti į veiksnius, kurie prisideda prie sisteminės rizikos didinimo Danijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje, nesukuriant pernelyg didelių sąnaudų Danijos realiajai ekonomikai ir finansų sistemai; |
| --- | --- |

(14)

todėl ESRV padarė išvadą, kad, nors makroprudencinės priemonės, kurios dabar yra taikomos arba yra prieinamos Danijoje, yra tinkamos, jos yra iš dalies pakankamos, kad būtų išspręsta su namų ūkių įsiskolinimu susijusių vidutinės trukmės grėsmių problema. Todėl siekiant išspręsti šių grėsmių problemą, galinčią tapti sisteminės rizikos šaltiniu, reikia imtis tolesnių politikos veiksmų. Šioje rekomendacijoje siūlomomis priemonėmis siekiama papildyti esamas makroprudencines priemones Danijoje. Atsižvelgiant į tai, kad grėsmes tam tikra apimtimi lemia struktūriniai veiksniai, kurie peržengia makroprudencinės politikos ribas, reikia kitų politikos sričių, kurios papildytų ir paremtų esamas makroprudencines priemones, siekiant veiksmingiau ir efektyviau reaguoti į veiksnius, kurie prisideda prie sisteminės rizikos didinimo Danijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje, nesukuriant pernelyg didelių sąnaudų Danijos realiajai ekonomikai ir finansų sistemai;

| (15) | šia rekomendacija siekiama rekomenduoti: a) aktyvuoti papildomas arba sugriežtinti esamas kapitalu grįstas priemones, siekiant užtikrinti bankų sektoriaus atsparumą atsižvelgiant į Danijoje nustatytas vidutinės trukmės grėsmes; b) stebėti grėsmes ir aktyvuoti papildomas arba sugriežtinti esamas skolininku grįstas priemones, jeigu būsto kainų augimas ir kredito augimas vidutinės trukmės laikotarpiu padidėja. Šia rekomendacija taip pat siekiama pabrėžti, kad reikia imtis platesnio masto politikos veiksmų, kuriais būtų siekiama pažaboti veiksnius, kurie sudaro sąlygas arba skatina namų ūkių įsiskolinimą; |
| --- | --- |

(15)

šia rekomendacija siekiama rekomenduoti: a) aktyvuoti papildomas arba sugriežtinti esamas kapitalu grįstas priemones, siekiant užtikrinti bankų sektoriaus atsparumą atsižvelgiant į Danijoje nustatytas vidutinės trukmės grėsmes; b) stebėti grėsmes ir aktyvuoti papildomas arba sugriežtinti esamas skolininku grįstas priemones, jeigu būsto kainų augimas ir kredito augimas vidutinės trukmės laikotarpiu padidėja. Šia rekomendacija taip pat siekiama pabrėžti, kad reikia imtis platesnio masto politikos veiksmų, kuriais būtų siekiama pažaboti veiksnius, kurie sudaro sąlygas arba skatina namų ūkių įsiskolinimą;

| (16) | ši rekomendacija nedaro poveikio Sąjungos centrinių bankų įgaliojimams pinigų politikos srityje; |
| --- | --- |

(16)

ši rekomendacija nedaro poveikio Sąjungos centrinių bankų įgaliojimams pinigų politikos srityje;

| (17) | ESRV rekomendacijos skelbiamos po to, kai Bendroji valdyba praneša Europos Sąjungos Tarybai apie ketinimą tai padaryti ir suteikia Tarybai galimybę reaguoti, ir po to, kai adresatams buvo pranešta apie ketinimą paskelbti, |
| --- | --- |

(17)

ESRV rekomendacijos skelbiamos po to, kai Bendroji valdyba praneša Europos Sąjungos Tarybai apie ketinimą tai padaryti ir suteikia Tarybai galimybę reaguoti, ir po to, kai adresatams buvo pranešta apie ketinimą paskelbti,

PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:

1 SKIRSNIS

REKOMENDACIJOS

A rekomendacija. Kapitalu grįstų priemonių aktyvavimas arba sugriežtinimas

Rekomenduojama, kad makroprudencinė institucija, paskirtoji institucija arba kompetentinga institucija Danijoje, kaip taikytina, aktyvuodamos papildomas arba griežtindamos esamas kapitalu grįstas priemones, užtikrintų kredito įstaigų, turinčių leidimą veikti Danijoje, atsparumą, jeigu kiltų sisteminė rizika, susijusi su gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu, dėl kurios galėtų atsirasti tiesioginių ir netiesioginių kredito nuostolių, atsirandančių dėl hipotekinių paskolų arba dėl to, kad sumažėja namų ūkių, turinčių būsto paskolas, vartojimas.

B rekomendacija. Grėsmių stebėsena ir skolininku grįstų priemonių aktyvavimas arba sugriežtinimas

| 1. | Rekomenduojama, kad Danijos nacionalinės valdžios institucijos, kurioms pavesta stebėti sisteminę riziką, atidžiai stebėtų su namų ūkių įsiskolinimu, būsto kainų pervertinimu ir naujų hipotekinių paskolų teikimo standartais susijusias vidutinės trukmės grėsmes, įskaitant, inter alia,:






  a) | vertindamos, naujų hipotekos paskolų atveju remdamosi paskolų lygio duomenimis, naujas hipotekines paskolas imančių skolininkų gebėjimą atlaikyti nepalankias ekonomines ar finansines sąlygas arba nepalankius pokyčius gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje; ir |
| --- | --- | --- |

1.

a)

vertindamos, naujų hipotekos paskolų atveju remdamosi paskolų lygio duomenimis, naujas hipotekines paskolas imančių skolininkų gebėjimą atlaikyti nepalankias ekonomines ar finansines sąlygas arba nepalankius pokyčius gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje; ir

| b) | vertindamos būsto kainų tvarumą ir galimą jų sumažėjimą esant nepalankioms ekonominėms ar finansinėms sąlygoms. |
| --- | --- |

b)

vertindamos būsto kainų tvarumą ir galimą jų sumažėjimą esant nepalankioms ekonominėms ar finansinėms sąlygoms.

| 2. | Siekiant užkirsti kelią pernelyg dideliam kredito rizikos susidarymui, rekomenduojama, kad Danijos institucija, kuriai pavesta aktyvuoti skolininku grįstų priemonių taikymą, aktyvuotų arba sugriežtintų skolininku grįstas priemones, jei pagal B rekomendacijos 1 dalies a punktą vykdomos stebėsenos rezultatai rodo, kad didelė ar vis didėjanti naujų hipotekinių paskolų skolininkų dalis gali neturėti galimybės tvarkyti savo skolos ar išlaikyti vartojimą nepalankių ekonominių ar finansinių sąlygų arba nepalankių pokyčių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje atveju. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Danijai rekomenduojama padidinti teisiškai privalomą minimalios pradinės įmokos reikalavimą, jei pagal 1 dalies b punktą vykdomos stebėsenos rezultatais rodytų, kad būsto kainų pervertinimas padidėjo, siekiant užtikrinti, kad naujų hipotekinių paskolų įkaitas būtų pakankamas, kad būtų galima padengti kredito nuostolius, kuriuos lemia galimas būsto kainų sumažėjimas esant nepalankioms ekonominėms ar finansinėms sąlygoms, ir apskaičiuotas būsto kainų sumažėjimas neigiamo scenarijaus atveju. |
| --- | --- |

3.

C rekomendacija. Struktūriniai pokyčiai, susiję su hipotekinėmis paskolomis ir gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriumi

Rekomenduojama, kad Danija persvarstytų savo politiką, siekdama pažaboti struktūrinius veiksnius, lėmusius Danijoje nustatytas grėsmes, kaip sisteminės rizikos šaltinį, nes jie skatina namų ūkius prisiimti pernelyg didelę hipotekinę skolą arba lemia per didelį būsto kainų ir hipotekinės skolos augimą.

2 SKIRSNIS

ĮGYVENDINIMAS

1.   Apibrėžtys

Šioje rekomendacijoje vartojamos šios apibrėžtys:

| a) | skolininku grįstos priemonės – makroprudencinės priemonės, skirtos skolininkams; |
| --- | --- |

a)

skolininku grįstos priemonės – makroprudencinės priemonės, skirtos skolininkams;

| b) | tiesioginė kontrolė – realūs ir veiksmingi įgaliojimai nustatyti ir keisti, siekiant galutinio arba tarpinio tikslo, makroprudencines priemones, taikomas finansų įstaigoms, kurios patenka į atitinkamos makroprudencinės institucijos veiksmų sritį; |
| --- | --- |

b)

tiesioginė kontrolė – realūs ir veiksmingi įgaliojimai nustatyti ir keisti, siekiant galutinio arba tarpinio tikslo, makroprudencines priemones, taikomas finansų įstaigoms, kurios patenka į atitinkamos makroprudencinės institucijos veiksmų sritį;

| c) | įgaliojimai teikti rekomendacijas – įgaliojimai teikti makroprudencinių priemonių taikymo gaires rekomendacijų forma, kai tai būtina siekiant galutinio arba tarpinio tikslo; |
| --- | --- |

c)

įgaliojimai teikti rekomendacijas – įgaliojimai teikti makroprudencinių priemonių taikymo gaires rekomendacijų forma, kai tai būtina siekiant galutinio arba tarpinio tikslo;

| d) | įsiskolinimo ir pajamų santykis (DTI santykis) – viso skolininko įsiskolinimo paskolos sandorio sudarymo metu santykis su skolininko disponuojamosiomis visomis metinėmis pajamomis paskolos sandorio sudarymo metu; |
| --- | --- |

d)

įsiskolinimo ir pajamų santykis (DTI santykis) – viso skolininko įsiskolinimo paskolos sandorio sudarymo metu santykis su skolininko disponuojamosiomis visomis metinėmis pajamomis paskolos sandorio sudarymo metu;

| e) | paskolos ir turto vertės santykis (LTV santykis) – visų paskolų ar paskolų dalių, skolininko užtikrintų nekilnojamuoju turtu, sumos paskolos sandorio sudarymo metu ir turto vertės paskolos sandorio sudarymo metu santykis; |
| --- | --- |

e)

paskolos ir turto vertės santykis (LTV santykis) – visų paskolų ar paskolų dalių, skolininko užtikrintų nekilnojamuoju turtu, sumos paskolos sandorio sudarymo metu ir turto vertės paskolos sandorio sudarymo metu santykis;

| f) | vidutinė trukmė – trejų metų laikotarpis; |
| --- | --- |

f)

vidutinė trukmė – trejų metų laikotarpis;

| g) | makroprudencinė institucija – nacionalinė makroprudencinė institucija, turinti Rekomendacijoje ESRV/2011/3 (8) nustatytus tikslus, susitarimus, įgaliojimus, atskaitomybės reikalavimus ir kitus požymius; |
| --- | --- |

g)

makroprudencinė institucija – nacionalinė makroprudencinė institucija, turinti Rekomendacijoje ESRV/2011/3 (8) nustatytus tikslus, susitarimus, įgaliojimus, atskaitomybės reikalavimus ir kitus požymius;

| h) | skolos tvarkymas – bendra palūkanų ir paskolos suma, sudaranti bendrą skolininko įsiskolinimą tam tikru laikotarpiu (dažniausiai per vienerius metus); |
| --- | --- |

h)

skolos tvarkymas – bendra palūkanų ir paskolos suma, sudaranti bendrą skolininko įsiskolinimą tam tikru laikotarpiu (dažniausiai per vienerius metus);

| i) | skolos tvarkymo sąnaudų ir pajamų santykis (DSTI santykis) – metinė bendra skola, palyginti su visomis skolininko metinėmis disponuojamomis pajamomis paskolos sandorio sudarymo metu; |
| --- | --- |

i)

skolos tvarkymo sąnaudų ir pajamų santykis (DSTI santykis) – metinė bendra skola, palyginti su visomis skolininko metinėmis disponuojamomis pajamomis paskolos sandorio sudarymo metu;

| j) | terminas – metais išreikšta gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto paskolos sutarties trukmė, buvusi paskolos sandorio sudarymo metu; |
| --- | --- |

j)

terminas – metais išreikšta gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto paskolos sutarties trukmė, buvusi paskolos sandorio sudarymo metu;

2.   Įgyvendinimo kriterijai

1.   Ši rekomendacija įgyvendinama taikant tokius kriterijus:

| a) | deramas dėmesys turėtų būti skiriamas proporcingumo principui, atsižvelgiant į A rekomendacijos, B rekomendacijos ir C rekomendacijos tikslą ir turinį; |
| --- | --- |

a)

deramas dėmesys turėtų būti skiriamas proporcingumo principui, atsižvelgiant į A rekomendacijos, B rekomendacijos ir C rekomendacijos tikslą ir turinį;

| b) | aktyvuojant papildomas arba griežtinant esamas kapitalu grįstas priemones pagal A rekomendaciją, jų kalibravimas ir laipsniškas įvedimas turėtų atsižvelgti į Danijos poziciją ekonomikos ir finansų ciklų požiūriu, taip pat į bet kokį galimą poveikį susijusioms sąnaudoms ir naudai; |
| --- | --- |

b)

aktyvuojant papildomas arba griežtinant esamas kapitalu grįstas priemones pagal A rekomendaciją, jų kalibravimas ir laipsniškas įvedimas turėtų atsižvelgti į Danijos poziciją ekonomikos ir finansų ciklų požiūriu, taip pat į bet kokį galimą poveikį susijusioms sąnaudoms ir naudai;

| c) | aktyvuojant papildomas arba griežtinant esamas skolininku grįstas priemones pagal B rekomendaciją, jų kalibravimas ir laipsniškas įvedimas turėtų atsižvelgti į Danijos poziciją ekonomikos ir finansų ciklų požiūriu, taip pat į bet kokį galimą poveikį susijusioms sąnaudoms ir naudai; |
| --- | --- |

c)

aktyvuojant papildomas arba griežtinant esamas skolininku grįstas priemones pagal B rekomendaciją, jų kalibravimas ir laipsniškas įvedimas turėtų atsižvelgti į Danijos poziciją ekonomikos ir finansų ciklų požiūriu, taip pat į bet kokį galimą poveikį susijusioms sąnaudoms ir naudai;

| d) | didinant minimalios pradinės įmokos reikalavimą pagal B rekomendaciją, šios priemonės kalibravimas ir laipsniškas įvedimas turėtų atsižvelgti į Danijos poziciją ekonomikos ir finansų ciklų požiūriu, taip pat į bet kokį galimą poveikį susijusioms sąnaudoms ir naudai; |
| --- | --- |

d)

didinant minimalios pradinės įmokos reikalavimą pagal B rekomendaciją, šios priemonės kalibravimas ir laipsniškas įvedimas turėtų atsižvelgti į Danijos poziciją ekonomikos ir finansų ciklų požiūriu, taip pat į bet kokį galimą poveikį susijusioms sąnaudoms ir naudai;

| e) | kalbant apie C rekomendaciją, darant politikos pakeitimus, tokių priemonių laipsniškas įvedimas turėtų atsižvelgti į Danijos poziciją ekonomikos ir finansų ciklų požiūriu, kad dėl šių priemonių Danijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje nesustiprėtų grėsmės arba kad jos nebūtų paskatintos; |
| --- | --- |

e)

kalbant apie C rekomendaciją, darant politikos pakeitimus, tokių priemonių laipsniškas įvedimas turėtų atsižvelgti į Danijos poziciją ekonomikos ir finansų ciklų požiūriu, kad dėl šių priemonių Danijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje nesustiprėtų grėsmės arba kad jos nebūtų paskatintos;

| f) | konkretūs A rekomendacijos, B rekomendacijos ir C rekomendacijos atitikties kriterijai išdėstyti I priede. |
| --- | --- |

f)

konkretūs A rekomendacijos, B rekomendacijos ir C rekomendacijos atitikties kriterijai išdėstyti I priede.

2.   Šios rekomendacijos adresatai turi pranešti ESRV ir Tarybai apie veiksmus, kurių buvo imtasi laikantis šios rekomendacijos, arba tinkamai pateisinti neveikimą. Ataskaitose turi būti pateikiama bent:

| a) | informacija apie veiksmų, kurių imtasi, esmę ir grafiką; |
| --- | --- |

a)

informacija apie veiksmų, kurių imtasi, esmę ir grafiką;

| b) | grėsmių, susijusių su namų ūkių įsiskolinimu, būsto kainų pervertinimu ir naujų hipotekinių paskolų skolinimo standartais, vertinimas, įskaitant naujų hipotekinių paskolų paskirstymą pagal jų LTV, DTI ir DSTI santykius, terminus ir amortizacijos profilius, atitinkamus santykius apskaičiuojant pagal Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacijos ESRV/2016/14 IV priedą (9), kartu su veiksmų įgyvendinimu, atsižvelgiant į šios rekomendacijos tikslus; |
| --- | --- |

b)

grėsmių, susijusių su namų ūkių įsiskolinimu, būsto kainų pervertinimu ir naujų hipotekinių paskolų skolinimo standartais, vertinimas, įskaitant naujų hipotekinių paskolų paskirstymą pagal jų LTV, DTI ir DSTI santykius, terminus ir amortizacijos profilius, atitinkamus santykius apskaičiuojant pagal Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacijos ESRV/2016/14 IV priedą (9), kartu su veiksmų įgyvendinimu, atsižvelgiant į šios rekomendacijos tikslus;

| c) | išsamus bet kokio neveikimo ar nukrypimo nuo šios rekomendacijos, įskaitant bet kokį uždelsimą, pateisinimas. |
| --- | --- |

c)

išsamus bet kokio neveikimo ar nukrypimo nuo šios rekomendacijos, įskaitant bet kokį uždelsimą, pateisinimas.

3.   Tolesnių veiksmų grafikas

Šios rekomendacijos adresatai turi pranešti ESRV ir Tarybai apie veiksmus, kurių buvo imtasi dėl šios rekomendacijos, arba tinkamai pateisinti savo neveikimą, laikantis šio grafiko:

| a) | A rekomendacija

  Iki 2020 m. spalio 31 d., o vėliau kasmet iki 2022 m. spalio 31 d. A rekomendacijos adresatas turi pateikti ESRV ir Tarybai ataskaitą apie veiksmus, kurių imtasi įgyvendinant kapitalu grįstas priemones. Kai yra daugiau nei viena įstaiga, atsakinga už veiksmus, kuriais sprendžiama nustatytų grėsmių problema, turėtų būti pateikta viena bendra ataskaita. |
| --- | --- |

a)

A rekomendacija

Iki 2020 m. spalio 31 d., o vėliau kasmet iki 2022 m. spalio 31 d. A rekomendacijos adresatas turi pateikti ESRV ir Tarybai ataskaitą apie veiksmus, kurių imtasi įgyvendinant kapitalu grįstas priemones. Kai yra daugiau nei viena įstaiga, atsakinga už veiksmus, kuriais sprendžiama nustatytų grėsmių problema, turėtų būti pateikta viena bendra ataskaita.

| b) | B rekomendacija

  Iki 2020 m. spalio 31 d., o vėliau kasmet iki 2022 m. spalio 31 d. B rekomendacijos adresatai turi pateikti ESRV ir Tarybai ataskaitą dėl grėsmių, susijusių su namų ūkių įsiskolinimu, stebėsenos, ir veiksmų, kurių imtasi siekiant išspręsti tokių grėsmių problemą. Kai yra daugiau nei viena įstaiga, atsakinga už veiksmus, kuriais sprendžiama nustatytų grėsmių problema, turėtų būti pateikta viena bendra ataskaita. |
| --- | --- |

b)

B rekomendacija

Iki 2020 m. spalio 31 d., o vėliau kasmet iki 2022 m. spalio 31 d. B rekomendacijos adresatai turi pateikti ESRV ir Tarybai ataskaitą dėl grėsmių, susijusių su namų ūkių įsiskolinimu, stebėsenos, ir veiksmų, kurių imtasi siekiant išspręsti tokių grėsmių problemą. Kai yra daugiau nei viena įstaiga, atsakinga už veiksmus, kuriais sprendžiama nustatytų grėsmių problema, turėtų būti pateikta viena bendra ataskaita.

| c) | C rekomendacija

  Iki 2022 m. spalio 31 d. C rekomendacijos adresatas turi pateikti ESRV ir Tarybai ataskaitą apie C rekomendacijos įgyvendinimą. Jei yra daugiau nei viena įstaiga, atsakinga už veiksmus, kuriais sprendžiama nustatytų grėsmių problema, turėtų būti pateikta viena bendra ataskaita. |
| --- | --- |

c)

C rekomendacija

Iki 2022 m. spalio 31 d. C rekomendacijos adresatas turi pateikti ESRV ir Tarybai ataskaitą apie C rekomendacijos įgyvendinimą. Jei yra daugiau nei viena įstaiga, atsakinga už veiksmus, kuriais sprendžiama nustatytų grėsmių problema, turėtų būti pateikta viena bendra ataskaita.

4.   Stebėsena ir vertinimas

| 1. | ESRV sekretoriatas:






  a) | padės adresatams, įskaitant pagalbą organizuojant koordinuotą ataskaitų teikimą, teiks reikiamus ataskaitų šablonus ir detales, o prireikus – išsamiau apibūdins tolesnių veiksmų ypatumus ir grafiką; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

padės adresatams, įskaitant pagalbą organizuojant koordinuotą ataskaitų teikimą, teiks reikiamus ataskaitų šablonus ir detales, o prireikus – išsamiau apibūdins tolesnių veiksmų ypatumus ir grafiką;

| b) | tikrins adresatų tolesnius veiksmus, teiks pagalbą, kai jie to prašo, ir teiks Bendrajai valdybai ataskaitą apie tolesnius veiksmus. Trys vertinimai bus atliekami taip:






  i) | iki 2020 m. gruodžio 31 d. dėl rekomendacijų A ir B įgyvendinimo; |
| --- | --- | --- |

b)

tikrins adresatų tolesnius veiksmus, teiks pagalbą, kai jie to prašo, ir teiks Bendrajai valdybai ataskaitą apie tolesnius veiksmus. Trys vertinimai bus atliekami taip:

i)

iki 2020 m. gruodžio 31 d. dėl rekomendacijų A ir B įgyvendinimo;

| ii) | iki 2021 m. gruodžio 31 d. dėl rekomendacijų A ir B įgyvendinimo; ir |
| --- | --- |

ii)

iki 2021 m. gruodžio 31 d. dėl rekomendacijų A ir B įgyvendinimo; ir

| iii) | iki 2022 m. gruodžio 31 d. dėl rekomendacijų A, B ir C įgyvendinimo. |
| --- | --- |

iii)

iki 2022 m. gruodžio 31 d. dėl rekomendacijų A, B ir C įgyvendinimo.

| 2. | Bendroji valdyba įvertins adresatų pateiktas ataskaitas apie veiksmus ir pateisinimus ir, kai tinkama, galės nuspręsti, kad šios rekomendacijos nebuvo laikomasi ir kad adresatas nepateikė tinkamo savo neveikimo pateisinimo. |
| --- | --- |

2.

Priimta Frankfurte prie Maino 2019 m. birželio 27 d.

ESRV bendrosios valdybos vardu

ESRV sekretoriato vadovas

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  OL L 331, 2010 12 15, p. 1.

1

(2)  2013 m. balandžio 4 d. Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacija ESRV/2013/1 dėl makroprudencinės politikos tarpinių tikslų ir priemonių (OL C 170, 2013 6 15, p. 1).

2

(3)  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/36/ES dėl galimybės verstis kredito įstaigų veikla ir dėl riziką ribojančios kredito įstaigų ir investicinių įmonių priežiūros, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2002/87/EB ir panaikinamos direktyvos 2006/48/EB bei 2006/49/EB (OL L 176, 2013 6 27, p. 338).

3

(4)  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 176, 2013 6 27, p. 1).

4

(5)  Žr. Grėsmės ES gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje, ESRV, 2016 m. lapkričio mėn., paskelbta ESRV svetainėje www.esrb.europa.eu.

5

(6)  2016 m. rugsėjo 22 d. Europos sisteminės rizikos valdybos įspėjimas ESRB/2016/07 dėl vidutinės trukmės grėsmių Danijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje (OL C 31, 2017 1 31, p. 47).

6

(7)  Žr. Grėsmės EEE šalių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuose, ESRV, 2019 m., paskelbta ESRV svetainėje www.esrb.europa.eu.

7

(8)  2011 m. gruodžio 22 d. Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacija ESRV/2011/3 dėl nacionalinių institucijų įgaliojimų makrolygio rizikos ribojimo srityje (OL C 41, 2012 2 14, p. 1).

8

(9)  2016 m. spalio 31 d. Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacija ESRV/2016/14 dėl duomenų apie nekilnojamąjį turtą spragų užpildymo (OL C 31, 2017 1 31, p. 1).

9

---

I PRIEDAS

REKOMENDACIJOMS TAIKOMŲ ATITIKTIES KRITERIJŲ NUSTATYMAS

A rekomendacija. Kapitalu grįstų priemonių aktyvavimas arba sugriežtinimas

A rekomendacijai taikomi šie atitikties kriterijai.

| 1. | Prieš aktyvuojant papildomas arba sugriežtinant esamas kapitalu grįstas priemones, reikėtų įvertinti Danijos poziciją ekonomikos ir finansų ciklų atžvilgiu, siekiant nustatyti, ar būtų tikslinga aktyvuoti tokias priemones. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Aktyvavus kapitalu grįstas priemones, gali prireikti toliau jas griežtinti arba aktyvuoti papildomas makroprudencines priemones, kad būtų išspręsta Danijoje nustatytų grėsmių problema; tai priklausys nuo aktyvuotų kapitalu grįstų priemonių pasirinkimo, nuo pradinio tų aktyvuotų priemonių kalibravimo ir nuo grėsmių vertinimo rezultatų. |
| --- | --- |

2.

B rekomendacija. Grėsmių stebėsena ir skolininku grįstų priemonių aktyvavimas arba sugriežtinimas

B rekomendacijai taikomi šie atitikties kriterijai.

| 1. | Prieš aktyvuojant papildomas arba sugriežtinant esamas skolininku grįstas priemones, reikėtų įvertinti Danijos poziciją ekonomikos ir finansų ciklų atžvilgiu, siekiant nustatyti, ar būtų tikslinga aktyvuoti ar griežtinti tokias priemones. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Prieš padidinant esamą minimalų pradinės įmokos reikalavimą, reikėtų įvertinti Danijos poziciją ekonomikos ir finansų ciklų atžvilgiu, kad būtų galima nustatyti tinkamą priemonės kalibravimą ir laipsnišką įvedimą. |
| --- | --- |

2.

C rekomendacija. Struktūriniai pokyčiai, susiję su hipotekinėmis paskolomis ir gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriumi

C rekomendacijai taikomas šis atitikties kriterijus.

Nustatant politikos alternatyvas ir prieš įgyvendinant bet kokius politikos pakeitimus, reikėtų įvertinti siūlomų priemonių poveikį, atsižvelgiant į Danijos poziciją ekonomikos ir finansų ciklų atžvilgiu, siekiant užtikrinti, kad tokiomis priemonėmis nebūtų padidintos grėsmės Danijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje arba jos nebūtų paskatintos.

---

| 30.10.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 366/14 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 366/14

---

EUROPOS SISTEMINĖS RIZIKOS VALDYBOS REKOMENDACIJA

2019 m. birželio 27 d.

dėl vidutinės trukmės grėsmių Liuksemburgo gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje

(ESRV/2019/6)

(2019/C 366/03)

EUROPOS SISTEMINĖS RIZIKOS VALDYBOS BENDROJI VALDYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1092/2010 dėl Europos Sąjungos finansų sistemos makrolygio rizikos ribojimo priežiūros ir Europos sisteminės rizikos valdybos įsteigimo  (1)
  , ypač į jo 3, 16, 17 ir 18 straipsnius,

kadangi:

| (1) | nekilnojamojo turto sektorius vaidina svarbų vaidmenį ekonomikoje ir jo pokyčiai gali turėti esminės įtakos finansų sistemai. Praeityje įvykusios finansų krizės parodė, kad netvarūs pokyčiai nekilnojamojo turto rinkose gali sukelti rimtų pasekmių finansų sistemos stabilumui ir visai ekonomikai, o tai gali sukelti ir neigiamo poveikio išplitimą tarpvalstybiniu lygmeniu. Nepalankūs nekilnojamojo turto rinkos pokyčiai kai kuriose valstybėse narėse praeityje sukėlė didelių kredito nuostolių ir (arba) turėjo neigiamos įtakos realiajai ekonomikai. Tokios pasekmės atspindi glaudžią sąveiką tarp nekilnojamojo turto sektoriaus, finansavimo teikėjų ir kitų ekonomikos sektorių. Be to, stiprūs grįžtamojo ryšio tarp finansų sistemos ir realiosios ekonomikos ciklai sustiprina neigiamus pokyčius; |
| --- | --- |

(1)

nekilnojamojo turto sektorius vaidina svarbų vaidmenį ekonomikoje ir jo pokyčiai gali turėti esminės įtakos finansų sistemai. Praeityje įvykusios finansų krizės parodė, kad netvarūs pokyčiai nekilnojamojo turto rinkose gali sukelti rimtų pasekmių finansų sistemos stabilumui ir visai ekonomikai, o tai gali sukelti ir neigiamo poveikio išplitimą tarpvalstybiniu lygmeniu. Nepalankūs nekilnojamojo turto rinkos pokyčiai kai kuriose valstybėse narėse praeityje sukėlė didelių kredito nuostolių ir (arba) turėjo neigiamos įtakos realiajai ekonomikai. Tokios pasekmės atspindi glaudžią sąveiką tarp nekilnojamojo turto sektoriaus, finansavimo teikėjų ir kitų ekonomikos sektorių. Be to, stiprūs grįžtamojo ryšio tarp finansų sistemos ir realiosios ekonomikos ciklai sustiprina neigiamus pokyčius;

| (2) | šios sąsajos yra svarbios, kadangi jos reiškia, kad nekilnojamojo turto sektoriuje atsirandanti rizika gali turėti prociklišką sisteminį poveikį. Grėsmės finansų sistemai yra linkusios didėti nekilnojamojo turto ciklo kilimo fazės metu. Numanoma mažesnė finansavimo rizika ir lengviau gaunamas finansavimas gali prisidėti prie sparčios kreditavimo ir investicijų plėtros, taip pat padidėjusios nekilnojamojo turto paklausos, o tai sukelia turto kainų augimą. Kadangi išaugusi įkaito vertė toliau skatina kredito paklausą ir pasiūlą, ši save sustiprinanti dinamika gali sukelti potencialias sistemines pasekmes. Atvirkščiai, nekilnojamojo turto ciklo kritimo fazės metu griežtesnės kreditavimo sąlygos, aukštesnis rizikos vengimas ir nekilnojamojo turto kainų mažėjimas gali daryti neigiamą įtaką skolininkų ir skolintojų atsparumui, taip blogindamas ekonomines sąlygas; |
| --- | --- |

(2)

šios sąsajos yra svarbios, kadangi jos reiškia, kad nekilnojamojo turto sektoriuje atsirandanti rizika gali turėti prociklišką sisteminį poveikį. Grėsmės finansų sistemai yra linkusios didėti nekilnojamojo turto ciklo kilimo fazės metu. Numanoma mažesnė finansavimo rizika ir lengviau gaunamas finansavimas gali prisidėti prie sparčios kreditavimo ir investicijų plėtros, taip pat padidėjusios nekilnojamojo turto paklausos, o tai sukelia turto kainų augimą. Kadangi išaugusi įkaito vertė toliau skatina kredito paklausą ir pasiūlą, ši save sustiprinanti dinamika gali sukelti potencialias sistemines pasekmes. Atvirkščiai, nekilnojamojo turto ciklo kritimo fazės metu griežtesnės kreditavimo sąlygos, aukštesnis rizikos vengimas ir nekilnojamojo turto kainų mažėjimas gali daryti neigiamą įtaką skolininkų ir skolintojų atsparumui, taip blogindamas ekonomines sąlygas;

| (3) | su gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu susiję grėsmės gali būti sisteminės rizikos šaltinis ir gali daryti tiesioginę ir netiesioginę įtaką finansiniam stabilumui. Tiesioginė įtaka – tai hipotekos portfelių kredito nuostoliai, atsirandantys dėl neigiamų ekonominių ar finansinių sąlygų ir tuo pat metu atsirandantys neigiami pokyčiai gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje. Netiesioginė įtaka gali būti susijusi su namų ūkio vartojimo pokyčiais, sukeliančiais papildomų pasekmių realiajai ekonomikai ir finansiniam stabilumui; |
| --- | --- |

(3)

su gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu susiję grėsmės gali būti sisteminės rizikos šaltinis ir gali daryti tiesioginę ir netiesioginę įtaką finansiniam stabilumui. Tiesioginė įtaka – tai hipotekos portfelių kredito nuostoliai, atsirandantys dėl neigiamų ekonominių ar finansinių sąlygų ir tuo pat metu atsirandantys neigiami pokyčiai gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje. Netiesioginė įtaka gali būti susijusi su namų ūkio vartojimo pokyčiais, sukeliančiais papildomų pasekmių realiajai ekonomikai ir finansiniam stabilumui;

| (4) | kaip nurodyta Rekomendacijos ESRV/2013/1 (2) 4 konstatuojamojoje dalyje, galutinis makrolygio rizikos ribojimo politikos tikslas – prisidėti prie visos finansų sistemos stabilumo apsaugos, įskaitant finansų sistemos atsparumo stiprinimą ir sisteminės rizikos susidarymo mažinimą, taip užtikrinant tvarų finansų sektoriaus įnašą į ekonomikos augimą; |
| --- | --- |

(4)

kaip nurodyta Rekomendacijos ESRV/2013/1 (2) 4 konstatuojamojoje dalyje, galutinis makrolygio rizikos ribojimo politikos tikslas – prisidėti prie visos finansų sistemos stabilumo apsaugos, įskaitant finansų sistemos atsparumo stiprinimą ir sisteminės rizikos susidarymo mažinimą, taip užtikrinant tvarų finansų sektoriaus įnašą į ekonomikos augimą;

| (5) | šiuo tikslu makroprudencinės institucijos gali naudoti vieną ar daugiau kapitalu grįstų makroprudencinių priemonių, išdėstytų Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2013/36/ES (3) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 575/2013 (4), ir (arba) skolininku grįstas makroprudencines priemones, kurios išimtinai grindžiamos nacionaline teise, priklausomai nuo rizikos vertinimo. Kapitalu grįstomis priemonėmis visų pirma siekiama padidinti finansų sistemos atsparumą, o skolininku grįstos priemonės gali būti ypač tinkamos siekiant užkirsti kelią tolesniam sisteminės rizikos susidarymui; |
| --- | --- |

(5)

šiuo tikslu makroprudencinės institucijos gali naudoti vieną ar daugiau kapitalu grįstų makroprudencinių priemonių, išdėstytų Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2013/36/ES (3) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 575/2013 (4), ir (arba) skolininku grįstas makroprudencines priemones, kurios išimtinai grindžiamos nacionaline teise, priklausomai nuo rizikos vertinimo. Kapitalu grįstomis priemonėmis visų pirma siekiama padidinti finansų sistemos atsparumą, o skolininku grįstos priemonės gali būti ypač tinkamos siekiant užkirsti kelią tolesniam sisteminės rizikos susidarymui;

| (6) | papildomai Rekomendacija ESRV/2013/1 rekomenduojama, kad valstybės narės nustatytų teisinę sistemą, kuri leistų makroprudencinėms institucijoms tiesiogiai kontroliuoti makroprudencines priemones, nurodytas toje rekomendacijoje, arba teikti dėl jų rekomendacijas; |
| --- | --- |

(6)

papildomai Rekomendacija ESRV/2013/1 rekomenduojama, kad valstybės narės nustatytų teisinę sistemą, kuri leistų makroprudencinėms institucijoms tiesiogiai kontroliuoti makroprudencines priemones, nurodytas toje rekomendacijoje, arba teikti dėl jų rekomendacijas;

| (7) | 2016 m. Europos sisteminės rizikos valdyba (ESRV) atliko grėsmių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje vertinimą visoje Sąjungoje (5). Šis vertinimas leido ESRV keliose šalyse nustatyti tam tikras vidutinės trukmės grėsmes, kaip sisteminės rizikos finansų stabilumui šaltinį, ir aštuonioms šalims, kurių viena buvo Liuksemburgas, pateikti įspėjimus (6); |
| --- | --- |

(7)

2016 m. Europos sisteminės rizikos valdyba (ESRV) atliko grėsmių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje vertinimą visoje Sąjungoje (5). Šis vertinimas leido ESRV keliose šalyse nustatyti tam tikras vidutinės trukmės grėsmes, kaip sisteminės rizikos finansų stabilumui šaltinį, ir aštuonioms šalims, kurių viena buvo Liuksemburgas, pateikti įspėjimus (6);

| (8) | pagrindinės grėsmės, nustatytos Liuksemburgo gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje 2016 m., buvo spartus būsto kainų ir hipotekinių paskolų augimas, taip pat didelis ir vis didėjantis namų ūkių įsiskolinimas. Be to, didelės hipotekos skolininkų dalies įsiskolinimas ir skolos tvarkymo sąnaudos buvo didelės palyginus su pajamomis, todėl jiems kyla grėsmė galimai padidėjus palūkanų normoms; |
| --- | --- |

(8)

pagrindinės grėsmės, nustatytos Liuksemburgo gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje 2016 m., buvo spartus būsto kainų ir hipotekinių paskolų augimas, taip pat didelis ir vis didėjantis namų ūkių įsiskolinimas. Be to, didelės hipotekos skolininkų dalies įsiskolinimas ir skolos tvarkymo sąnaudos buvo didelės palyginus su pajamomis, todėl jiems kyla grėsmė galimai padidėjus palūkanų normoms;

| (9) | ESRV neseniai atliko sisteminį ir į ateitį orientuotą grėsmių, susijusių su gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu Europos ekonominės erdvėje (EEE), vertinimą (7); |
| --- | --- |

(9)

ESRV neseniai atliko sisteminį ir į ateitį orientuotą grėsmių, susijusių su gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu Europos ekonominės erdvėje (EEE), vertinimą (7);

| (10) | Liuksemburgo atveju neseniai atliktas vertinimas parodė, kad nuo 2016 m. didelis hipotekinių paskolų augimas toliau didino namų ūkių įsiskolinimą. Nepaisant to, kad būsto kainų augimas sulėtėjo, ankstesnė dinamika kelia susirūpinimą dėl galimo pervertinimo. Be to, naujausi duomenys apie skolinimo standartus patvirtina, kad didelei daliai namų ūkių kyla potenciali grėsmė nepalankių ekonominių ar finansinių sąlygų arba nepalankių pokyčių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje atveju; |
| --- | --- |

(10)

Liuksemburgo atveju neseniai atliktas vertinimas parodė, kad nuo 2016 m. didelis hipotekinių paskolų augimas toliau didino namų ūkių įsiskolinimą. Nepaisant to, kad būsto kainų augimas sulėtėjo, ankstesnė dinamika kelia susirūpinimą dėl galimo pervertinimo. Be to, naujausi duomenys apie skolinimo standartus patvirtina, kad didelei daliai namų ūkių kyla potenciali grėsmė nepalankių ekonominių ar finansinių sąlygų arba nepalankių pokyčių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje atveju;

| (11) | nuo 2016 m. ir remiantis Liuksemburgo makroprudencinės institucijos (Comité du Risque Systémique) pateiktomis rekomendacijomis, Liuksemburge buvo aktyvuotos kelios kapitalu grįstos priemonės: i) 2016 m. Liuksemburgo finansų sektoriaus priežiūros komisija (Commission de Surveillance du Secteur Financier, CSSF) kredito įstaigų, naudojančių vidaus reitingais pagrįstą metodą, mažmeninėms pozicijoms, užtikrintoms Liuksemburge esančiu gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu, pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 92 straipsnį nustatė pagal riziką įvertinto turto žemutinės ribos vidurkį, lygų 15 procentų; ir ii) 2018 m. CSSF nuo 2020 m. sausio 1 d. padidino anticiklinio kapitalo rezervo normą nuo 0 % iki 0,25 %; |
| --- | --- |

(11)

nuo 2016 m. ir remiantis Liuksemburgo makroprudencinės institucijos (Comité du Risque Systémique) pateiktomis rekomendacijomis, Liuksemburge buvo aktyvuotos kelios kapitalu grįstos priemonės: i) 2016 m. Liuksemburgo finansų sektoriaus priežiūros komisija (Commission de Surveillance du Secteur Financier, CSSF) kredito įstaigų, naudojančių vidaus reitingais pagrįstą metodą, mažmeninėms pozicijoms, užtikrintoms Liuksemburge esančiu gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu, pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 92 straipsnį nustatė pagal riziką įvertinto turto žemutinės ribos vidurkį, lygų 15 procentų; ir ii) 2018 m. CSSF nuo 2020 m. sausio 1 d. padidino anticiklinio kapitalo rezervo normą nuo 0 % iki 0,25 %;

| (12) | nepaisant to, kad nacionalinės institucijos Liuksemburge yra siūliusios nustatyti teisiškai privalomų skolininku grįstų priemonių teisinę sistemą, šios priemonės Liuksemburge kol kas nėra prieinamos. Tačiau nustačius grėsmes, susijusias su būsto kainų ir hipotekinių paskolų augimu, taip pat didėjančiu namų ūkių įsiskolinimu, tokias priemones reikėtų aktyvuoti; |
| --- | --- |

(12)

nepaisant to, kad nacionalinės institucijos Liuksemburge yra siūliusios nustatyti teisiškai privalomų skolininku grįstų priemonių teisinę sistemą, šios priemonės Liuksemburge kol kas nėra prieinamos. Tačiau nustačius grėsmes, susijusias su būsto kainų ir hipotekinių paskolų augimu, taip pat didėjančiu namų ūkių įsiskolinimu, tokias priemones reikėtų aktyvuoti;

| (13) | cikliniai veiksniai atlieka svarbų vaidmenį skatinant Liuksemburge nustatytas grėsmes, tačiau taip pat yra ir struktūrinių veiksnių, paskatinusių šias grėsmes, dėl kurių didėja sisteminės rizikos lygis. Tokiems veiksniams priskiriamas: i) būsto pasiūlos trūkumas, dėl kurio didėja būsto kainos ir nuosavą turtą perkančių namų ūkių skola; ir ii) palūkanų, mokamų už hipotekines paskolas, mokesčių atskaitymas, galintis skatinti namų ūkius pasiskolinti per daug; |
| --- | --- |

(13)

cikliniai veiksniai atlieka svarbų vaidmenį skatinant Liuksemburge nustatytas grėsmes, tačiau taip pat yra ir struktūrinių veiksnių, paskatinusių šias grėsmes, dėl kurių didėja sisteminės rizikos lygis. Tokiems veiksniams priskiriamas: i) būsto pasiūlos trūkumas, dėl kurio didėja būsto kainos ir nuosavą turtą perkančių namų ūkių skola; ir ii) palūkanų, mokamų už hipotekines paskolas, mokesčių atskaitymas, galintis skatinti namų ūkius pasiskolinti per daug;

| (14) | todėl ESRV padarė išvadą, kad, makroprudencinės priemonės, kurios dabar yra taikomos arba yra prieinamos Liuksemburge, yra iš dalies tinkamos ir iš dalies pakankamos Liuksemburge nustatytų vidutinės trukmės grėsmių problemai spręsti. Todėl siekiant išspręsti šių grėsmių problemą, galinčią tapti sisteminės rizikos šaltiniu, reikia imtis tolesnių politikos veiksmų. Šioje rekomendacijoje siūlomomis priemonėmis siekiama papildyti esamas makroprudencines priemones Liuksemburge, turint tikslą sustiprinti atsparumą. Jos neturėtų būti laikomos pakeičiančiomis kapitalu grįstas priemones, kurios ir toliau yra svarbios siekiant išspręsti esamų grėsmių problemą negrąžintų paskolų portfelio atveju. Atsižvelgiant į tai, kad grėsmes tam tikra apimtimi lemia struktūriniai veiksniai, kurie peržengia makroprudencinės politikos ribas, reikia kitų politikos sričių, kurios papildytų ir paremtų esamas makroprudencines priemones, siekiant veiksmingiau ir efektyviau reaguoti į veiksnius, kurie prisideda prie sisteminės rizikos didinimo Liuksemburgo gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje, nesukuriant pernelyg didelių sąnaudų Liuksemburgo realiajai ekonomikai ir finansų sistemai; |
| --- | --- |

(14)

todėl ESRV padarė išvadą, kad, makroprudencinės priemonės, kurios dabar yra taikomos arba yra prieinamos Liuksemburge, yra iš dalies tinkamos ir iš dalies pakankamos Liuksemburge nustatytų vidutinės trukmės grėsmių problemai spręsti. Todėl siekiant išspręsti šių grėsmių problemą, galinčią tapti sisteminės rizikos šaltiniu, reikia imtis tolesnių politikos veiksmų. Šioje rekomendacijoje siūlomomis priemonėmis siekiama papildyti esamas makroprudencines priemones Liuksemburge, turint tikslą sustiprinti atsparumą. Jos neturėtų būti laikomos pakeičiančiomis kapitalu grįstas priemones, kurios ir toliau yra svarbios siekiant išspręsti esamų grėsmių problemą negrąžintų paskolų portfelio atveju. Atsižvelgiant į tai, kad grėsmes tam tikra apimtimi lemia struktūriniai veiksniai, kurie peržengia makroprudencinės politikos ribas, reikia kitų politikos sričių, kurios papildytų ir paremtų esamas makroprudencines priemones, siekiant veiksmingiau ir efektyviau reaguoti į veiksnius, kurie prisideda prie sisteminės rizikos didinimo Liuksemburgo gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje, nesukuriant pernelyg didelių sąnaudų Liuksemburgo realiajai ekonomikai ir finansų sistemai;

| (15) | šia rekomendacija siekiama rekomenduoti Liuksemburgo teisėje sukurti teisiškai privalomų skolininku grįstų priemonių sistemą, taip pat aktyvuoti tokias priemones, kai tik jos tampa prieinamos pagal nacionalinę teisę. Šia rekomendacija taip pat siekiama pabrėžti, kad reikia imtis platesnio masto politikos veiksmų, kuriais būtų siekiama pažaboti veiksnius, kurie sudaro sąlygas arba skatina namų ūkių įsiskolinimą; |
| --- | --- |

(15)

šia rekomendacija siekiama rekomenduoti Liuksemburgo teisėje sukurti teisiškai privalomų skolininku grįstų priemonių sistemą, taip pat aktyvuoti tokias priemones, kai tik jos tampa prieinamos pagal nacionalinę teisę. Šia rekomendacija taip pat siekiama pabrėžti, kad reikia imtis platesnio masto politikos veiksmų, kuriais būtų siekiama pažaboti veiksnius, kurie sudaro sąlygas arba skatina namų ūkių įsiskolinimą;

| (16) | ši rekomendacija nedaro poveikio Sąjungos centrinių bankų įgaliojimams pinigų politikos srityje; |
| --- | --- |

(16)

ši rekomendacija nedaro poveikio Sąjungos centrinių bankų įgaliojimams pinigų politikos srityje;

| (17) | ESRV rekomendacijos skelbiamos po to, kai Bendroji valdyba praneša Europos Sąjungos Tarybai apie ketinimą tai padaryti ir suteikia Tarybai galimybę reaguoti, ir po to, kai adresatams buvo pranešta apie ketinimą paskelbti, |
| --- | --- |

(17)

ESRV rekomendacijos skelbiamos po to, kai Bendroji valdyba praneša Europos Sąjungos Tarybai apie ketinimą tai padaryti ir suteikia Tarybai galimybę reaguoti, ir po to, kai adresatams buvo pranešta apie ketinimą paskelbti,

PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:

1 SKIRSNIS

REKOMENDACIJOS

A rekomendacija. Skolininku grįstų priemonių teisinė sistema

Rekomenduojama, kad Liuksemburge būtų nustatyta skolininku grįstų priemonių teisinė sistema, apimanti bent jau šias teisiškai privalomas skolininku grįstas priemones:

| a) | ribas, kurios taikomos DTI santykiui; |
| --- | --- |

a)

ribas, kurios taikomos DTI santykiui;

| b) | ribas, kurios taikomos DSTI santykiui; |
| --- | --- |

b)

ribas, kurios taikomos DSTI santykiui;

| c) | ribas, kurios taikomos LTV santykiui; ir |
| --- | --- |

c)

ribas, kurios taikomos LTV santykiui; ir

| d) | termino ribas. |
| --- | --- |

d)

termino ribas.

B rekomendacija. Skolininku grįstų priemonių aktyvavimas

| 1. | Rekomenduojama, kad iki tol, kol bus nustatyta A rekomendacijoje nurodyta teisinė sistema, Liuksemburgo nacionalinės institucijos, kurioms pavesta taikyti skolininku grįstas priemones, taikytų teisiškai neprivalomas skolininku grįstas priemones, siekiant:






  a) | užkirsti kelią situacijai, kai didelė ar vis didėjanti naujų hipotekinių paskolų skolininkų dalis neturėtų galimybės grąžinti savo skolos ar išlaikyti vartojimą nepalankių ekonominių ar finansinių sąlygų arba nepalankių pokyčių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje atveju, arba |
| --- | --- | --- |

1.

a)

užkirsti kelią situacijai, kai didelė ar vis didėjanti naujų hipotekinių paskolų skolininkų dalis neturėtų galimybės grąžinti savo skolos ar išlaikyti vartojimą nepalankių ekonominių ar finansinių sąlygų arba nepalankių pokyčių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje atveju, arba

| b) | kad nesusidarytų didelė ar vis didėjanti hipotekinių paskolų, užtikrintų gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu, dalis, galinti sukelti kredito nuostolių tuo atveju, jei jos nebūtų grąžinamos ir vėliau sumažėjus būsto kainoms. |
| --- | --- |

b)

kad nesusidarytų didelė ar vis didėjanti hipotekinių paskolų, užtikrintų gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu, dalis, galinti sukelti kredito nuostolių tuo atveju, jei jos nebūtų grąžinamos ir vėliau sumažėjus būsto kainoms.

| 2. | Rekomenduojama, kad po to, kai nustatoma A rekomendacijoje nurodyta teisinė sistema, Liuksemburgo nacionalinės institucijos, kurioms pavesta taikyti skolininku grįstas priemones, aktyvuotų teisiškai privalomas skolininku grįstas priemones, toliau siekiant B rekomendacijos 1 dalyje nurodytų tikslų. |
| --- | --- |

2.

C rekomendacija. Struktūriniai pokyčiai, susiję su hipotekinėmis paskolomis ir gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriumi

Rekomenduojama, kad Liuksemburgas persvarstytų savo politiką, siekdamas pažaboti struktūrinius veiksnius, lėmusius Liuksemburge nustatytas grėsmes, kaip sisteminės rizikos šaltinį, nes jie skatina namų ūkius prisiimti pernelyg didelę hipotekinę skolą arba lemia per didelį būsto kainų ir hipotekinės skolos augimą.

2 SKIRSNIS

ĮGYVENDINIMAS

1.   Apibrėžtys

Šioje rekomendacijoje vartojamos šios apibrėžtys:

| a) | skolininku grįstos priemonės – makroprudencinės priemonės, skirtos skolininkams; |
| --- | --- |

a)

skolininku grįstos priemonės – makroprudencinės priemonės, skirtos skolininkams;

| b) | tiesioginė kontrolė – realūs ir veiksmingi įgaliojimai nustatyti ir keisti, siekiant galutinio arba tarpinio tikslo, makroprudencines priemones, taikomas finansų įstaigoms, kurios patenka į atitinkamos makroprudencinės institucijos veiksmų sritį; |
| --- | --- |

b)

tiesioginė kontrolė – realūs ir veiksmingi įgaliojimai nustatyti ir keisti, siekiant galutinio arba tarpinio tikslo, makroprudencines priemones, taikomas finansų įstaigoms, kurios patenka į atitinkamos makroprudencinės institucijos veiksmų sritį;

| c) | įgaliojimai teikti rekomendacijas – įgaliojimai teikti makroprudencinių priemonių taikymo gaires rekomendacijų forma, kai tai būtina siekiant galutinio arba tarpinio tikslo; |
| --- | --- |

c)

įgaliojimai teikti rekomendacijas – įgaliojimai teikti makroprudencinių priemonių taikymo gaires rekomendacijų forma, kai tai būtina siekiant galutinio arba tarpinio tikslo;

| d) | vidutinė trukmė – trejų metų laikotarpis; |
| --- | --- |

d)

vidutinė trukmė – trejų metų laikotarpis;

| e) | makroprudencinė institucija – nacionalinė makroprudencinė institucija, turinti Rekomendacijoje ESRV/2011/3 (8) nustatytus tikslus, susitarimus, įgaliojimus, atskaitomybės reikalavimus ir kitus požymius; |
| --- | --- |

e)

makroprudencinė institucija – nacionalinė makroprudencinė institucija, turinti Rekomendacijoje ESRV/2011/3 (8) nustatytus tikslus, susitarimus, įgaliojimus, atskaitomybės reikalavimus ir kitus požymius;

| f) | teisiškai privalomos skolininku grįstos priemonės – skolininku grįstos priemonės, nustatytos teisiškai privalomais aktais; |
| --- | --- |

f)

teisiškai privalomos skolininku grįstos priemonės – skolininku grįstos priemonės, nustatytos teisiškai privalomais aktais;

| g) | įsiskolinimo ir pajamų santykis (DTI santykis) – viso skolininko įsiskolinimo paskolos sandorio sudarymo metu santykis su skolininko disponuojamosiomis visomis metinėmis pajamomis paskolos sandorio sudarymo metu; |
| --- | --- |

g)

įsiskolinimo ir pajamų santykis (DTI santykis) – viso skolininko įsiskolinimo paskolos sandorio sudarymo metu santykis su skolininko disponuojamosiomis visomis metinėmis pajamomis paskolos sandorio sudarymo metu;

| h) | skolos tvarkymo sąnaudų ir pajamų santykis (DSTI santykis) – metinė bendra skola, palyginti su visomis skolininko metinėmis disponuojamomis pajamomis paskolos sandorio sudarymo metu; |
| --- | --- |

h)

skolos tvarkymo sąnaudų ir pajamų santykis (DSTI santykis) – metinė bendra skola, palyginti su visomis skolininko metinėmis disponuojamomis pajamomis paskolos sandorio sudarymo metu;

| i) | paskolos ir turto vertės santykis (LTV santykis) – visų paskolų ar paskolų dalių, skolininko užtikrintų nekilnojamuoju turtu, sumos paskolos sandorio sudarymo metu ir turto vertės paskolos sandorio sudarymo metu santykis; |
| --- | --- |

i)

paskolos ir turto vertės santykis (LTV santykis) – visų paskolų ar paskolų dalių, skolininko užtikrintų nekilnojamuoju turtu, sumos paskolos sandorio sudarymo metu ir turto vertės paskolos sandorio sudarymo metu santykis;

| j) | terminas – metais išreikšta gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto paskolos sutarties trukmė, buvusi paskolos sandorio sudarymo metu; |
| --- | --- |

j)

terminas – metais išreikšta gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto paskolos sutarties trukmė, buvusi paskolos sandorio sudarymo metu;

| k) | skolos tvarkymas – bendra palūkanų ir paskolos suma, sudaranti bendrą skolininko įsiskolinimą tam tikru laikotarpiu (dažniausiai per vienerius metus). |
| --- | --- |

k)

skolos tvarkymas – bendra palūkanų ir paskolos suma, sudaranti bendrą skolininko įsiskolinimą tam tikru laikotarpiu (dažniausiai per vienerius metus).

2.   Įgyvendinimo kriterijai

| 1. | Ši rekomendacija įgyvendinama taikant tokius kriterijus:






  a) | deramas dėmesys turėtų būti skiriamas proporcingumo principui, atsižvelgiant į A rekomendacijos ir B rekomendacijos tikslą ir turinį; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

deramas dėmesys turėtų būti skiriamas proporcingumo principui, atsižvelgiant į A rekomendacijos ir B rekomendacijos tikslą ir turinį;

| b) | A rekomendacija privalo būti įgyvendinta prieš B rekomendacijos 2 dalį, siekiant užtikrinti atitiktį B rekomendacijos 2 daliai; |
| --- | --- |

b)

A rekomendacija privalo būti įgyvendinta prieš B rekomendacijos 2 dalį, siekiant užtikrinti atitiktį B rekomendacijos 2 daliai;

| c) | aktyvuojant skolininku grįstas priemones pagal B rekomendaciją, jų kalibravimas ir laipsniškas taikymas turėtų atsižvelgti į Liuksemburgo poziciją ekonomikos ir finansų ciklų atžvilgiu, taip pat į bet kokį galimą poveikį susijusioms sąnaudoms ir naudai; |
| --- | --- |

c)

aktyvuojant skolininku grįstas priemones pagal B rekomendaciją, jų kalibravimas ir laipsniškas taikymas turėtų atsižvelgti į Liuksemburgo poziciją ekonomikos ir finansų ciklų atžvilgiu, taip pat į bet kokį galimą poveikį susijusioms sąnaudoms ir naudai;

| d) | kalbant apie C rekomendaciją, darant politikos pakeitimus, tokių priemonių laipsniškas taikymas turėtų atsižvelgti į Liuksemburgo poziciją ekonomikos ir finansų ciklų atžvilgiu, kad dėl šių priemonių Liuksemburgo gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje nesustiprėtų grėsmės arba kad jos nebūtų paskatintos; |
| --- | --- |

d)

kalbant apie C rekomendaciją, darant politikos pakeitimus, tokių priemonių laipsniškas taikymas turėtų atsižvelgti į Liuksemburgo poziciją ekonomikos ir finansų ciklų atžvilgiu, kad dėl šių priemonių Liuksemburgo gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje nesustiprėtų grėsmės arba kad jos nebūtų paskatintos;

| e) | konkretūs A rekomendacijos, B rekomendacijos ir C rekomendacijos atitikties kriterijai išdėstyti I priede. |
| --- | --- |

e)

konkretūs A rekomendacijos, B rekomendacijos ir C rekomendacijos atitikties kriterijai išdėstyti I priede.

| 2. | Šios rekomendacijos adresatai turi pranešti ESRV ir Tarybai apie veiksmus, kurių buvo imtasi laikantis šios rekomendacijos, arba tinkamai pateisinti neveikimą. Ataskaitose turi būti pateikiama bent:






  a) | informacija apie veiksmų, kurių imtasi, esmę ir grafiką; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

informacija apie veiksmų, kurių imtasi, esmę ir grafiką;

| b) | grėsmių, susijusių su namų ūkių įsiskolinimu, būsto kainų pervertinimu ir naujų hipotekinių paskolų skolinimo standartais, vertinimas, įskaitant naujų hipotekinių paskolų paskirstymą pagal jų LTV, DTI ir DSTI santykius, ir terminus, atitinkamus santykius apskaičiuojant pagal Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacijos ESRV/2016/14 (9) IV priedą, kartu su veiksmų įgyvendinimu, atsižvelgiant į šios rekomendacijos tikslus; |
| --- | --- |

b)

grėsmių, susijusių su namų ūkių įsiskolinimu, būsto kainų pervertinimu ir naujų hipotekinių paskolų skolinimo standartais, vertinimas, įskaitant naujų hipotekinių paskolų paskirstymą pagal jų LTV, DTI ir DSTI santykius, ir terminus, atitinkamus santykius apskaičiuojant pagal Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacijos ESRV/2016/14 (9) IV priedą, kartu su veiksmų įgyvendinimu, atsižvelgiant į šios rekomendacijos tikslus;

| c) | išsamus bet kokio neveikimo ar nukrypimo nuo šios rekomendacijos, įskaitant bet kokį uždelsimą, pateisinimas. |
| --- | --- |

c)

išsamus bet kokio neveikimo ar nukrypimo nuo šios rekomendacijos, įskaitant bet kokį uždelsimą, pateisinimas.

3.   Tolesnių veiksmų grafikas

Šios rekomendacijos adresatai turi pranešti ESRV ir Tarybai apie veiksmus, kurių buvo imtasi dėl šios rekomendacijos, arba tinkamai pateisinti savo neveikimą, laikantis šio grafiko:

a)   A rekomendacija

| i) | Iki 2020 m. spalio 31 d. A rekomendacijos adresatas turi pateikti ESRV ir Tarybai tarpinę ataskaitą apie A rekomendacijos įgyvendinimą, nurodydamas bent jau tai, ar A rekomendaciją planuojama įgyvendinti ir kuri įstaiga ar įstaigos priims sprendimą aktyvuoti ir įgyvendinti toje rekomendacijoje nurodytas skolininku grįstas priemones. ESRV gali pranešti A rekomendacijos adresatui savo nuomonę dėl tarpinės ataskaitos. |
| --- | --- |

i)

Iki 2020 m. spalio 31 d. A rekomendacijos adresatas turi pateikti ESRV ir Tarybai tarpinę ataskaitą apie A rekomendacijos įgyvendinimą, nurodydamas bent jau tai, ar A rekomendaciją planuojama įgyvendinti ir kuri įstaiga ar įstaigos priims sprendimą aktyvuoti ir įgyvendinti toje rekomendacijoje nurodytas skolininku grįstas priemones. ESRV gali pranešti A rekomendacijos adresatui savo nuomonę dėl tarpinės ataskaitos.

| ii) | Iki 2021 m. kovo 31 d. A rekomendacijos adresatas turi pateikti ESRV ir Tarybai galutinę A rekomendacijos įgyvendinimo ataskaitą. |
| --- | --- |

ii)

Iki 2021 m. kovo 31 d. A rekomendacijos adresatas turi pateikti ESRV ir Tarybai galutinę A rekomendacijos įgyvendinimo ataskaitą.

b)   B rekomendacija

Iki 2020 m. spalio 31 d., o vėliau kasmet iki 2022 m. spalio 31 d. B rekomendacijos adresatai turi pateikti ESRV ir Tarybai ataskaitą apie veiksmus, kurių buvo imtasi įgyvendinant skolininku grįstas priemones arba bet kurias kitas prieinamas priemones, kuriomis sprendžiamos grėsmių, susijusių su namų ūkių įsiskolinimu, būsto kainų pervertinimu ir naujų hipotekinių paskolų teikimo standartais Liuksemburge, problemos. Kai yra daugiau nei viena įstaiga, atsakinga už veiksmus, kuriais sprendžiamos nustatytų grėsmių problemos, turėtų būti pateikta viena bendra ataskaita.

c)   C rekomendacija

Iki 2022 m. spalio 31 d. C rekomendacijos adresatas turi pateikti ESRV ir Tarybai ataskaitą apie C rekomendacijos įgyvendinimą. Jei yra daugiau nei viena įstaiga, atsakinga už veiksmus, kuriais sprendžiamos nustatytų grėsmių problemos, turėtų būti pateikta viena bendra ataskaita.

4.   Stebėsena ir vertinimas

| 1. | ESRV sekretoriatas:






  a) | padės adresatams, įskaitant pagalbą organizuojant koordinuotą ataskaitų teikimą, teiks reikiamus ataskaitų šablonus ir detales, o prireikus – išsamiau apibūdins tolesnių veiksmų ypatumus ir grafiką; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

padės adresatams, įskaitant pagalbą organizuojant koordinuotą ataskaitų teikimą, teiks reikiamus ataskaitų šablonus ir detales, o prireikus – išsamiau apibūdins tolesnių veiksmų ypatumus ir grafiką;

| b) | tikrins adresatų tolesnius veiksmus, teiks pagalbą, kai jie to prašo, ir teiks Bendrajai valdybai ataskaitą apie tolesnius veiksmus. Trys vertinimai bus atliekami taip:






  i) | iki 2020 m. gruodžio 31 d. dėl B rekomendacijos įgyvendinimo; |
| --- | --- | --- |

b)

tikrins adresatų tolesnius veiksmus, teiks pagalbą, kai jie to prašo, ir teiks Bendrajai valdybai ataskaitą apie tolesnius veiksmus. Trys vertinimai bus atliekami taip:

i)

iki 2020 m. gruodžio 31 d. dėl B rekomendacijos įgyvendinimo;

| ii) | iki 2021 m. gruodžio 31 d. dėl A ir B rekomendacijų įgyvendinimo ir |
| --- | --- |

ii)

iki 2021 m. gruodžio 31 d. dėl A ir B rekomendacijų įgyvendinimo ir

| iii) | iki 2022 m. gruodžio 31 d. dėl B ir C rekomendacijų įgyvendinimo. |
| --- | --- |

iii)

iki 2022 m. gruodžio 31 d. dėl B ir C rekomendacijų įgyvendinimo.

| 2. | Bendroji valdyba įvertins adresatų pateiktas ataskaitas apie veiksmus ir pateisinimą ir, kai tinkama, galės nuspręsti, kad šios rekomendacijos nebuvo laikomasi ir kad adresatas nepateikė tinkamo savo neveikimo pateisinimo. |
| --- | --- |

2.

Priimta Frankfurte prie Maino 2019 m. birželio 27 d.

ESRV bendrosios valdybos vardu

ESRV sekretoriato vadovas

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  OL L 331, 2010 12 15, p. 1.

1

(2)  2013 m. balandžio 4 d. Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacija ESRV/2013/1 dėl makroprudencinės politikos tarpinių tikslų ir priemonių (OL C 170, 2013 6 15, p. 1).

2

(3)  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/36/ES dėl galimybės verstis kredito įstaigų veikla ir dėl riziką ribojančios kredito įstaigų ir investicinių įmonių priežiūros, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2002/87/EB ir panaikinamos direktyvos 2006/48/EB bei 2006/49/EB (OL L 176, 2013 6 27, p. 338).

3

(4)  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 176, 2013 6 27, p. 1).

4

(5)  Grėsmės ES gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje, ESRV, 2016 m. lapkričio mėn., pateikta ESRV svetainėje www.esrb.europa.eu.

5

(6)  2016 m. rugsėjo 22 d. Europos sisteminės rizikos valdybos įspėjimas ESRB/2016/09 dėl vidutinės trukmės grėsmių Liuksemburgo gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje (OL C 31, 2017 1 31, p. 51).

6

(7)  Žr. Grėsmės EEE šalių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuose, ESRV, 2019 m., paskelbta ESRV svetainėje www.esrb.europa.eu.

7

(8)  2011 m. gruodžio 22 d. Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacija ESRV/2011/3 dėl nacionalinių institucijų įgaliojimų makrolygio rizikos ribojimo srityje (OL C 41, 2012 2 14, p. 1).

8

(9)  2016 m. spalio 31 d. Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacija ESRV/2016/14 dėl duomenų apie nekilnojamąjį turtą spragų užpildymo (OL C 31, 2017 1 31, p. 1).

9

---

I PRIEDAS

REKOMENDACIJOMS TAIKOMŲ ATITIKTIES KRITERIJŲ NUSTATYMAS

A rekomendacija. Skolininku grįstų priemonių teisinė sistema

A rekomendacijai taikomi šie atitikties kriterijai.

| 1. | Skolininku grįstų priemonių teisinė sistema Liuksemburge turėtų užtikrinti, kad:






  a) | ribos, kurios taikomos įsiskolinimo ir pajamų (DTI) santykiui ir skolos tvarkymo sąnaudų ir pajamų (DSTI) santykiui, taip pat termino ribos, yra taikomos paskoloms, kurios teikiamos visų rūšių skolininkams ir kurias teikia visų rūšių skolintojai, kad būtų išvengta ribų apėjimo; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

ribos, kurios taikomos įsiskolinimo ir pajamų (DTI) santykiui ir skolos tvarkymo sąnaudų ir pajamų (DSTI) santykiui, taip pat termino ribos, yra taikomos paskoloms, kurios teikiamos visų rūšių skolininkams ir kurias teikia visų rūšių skolintojai, kad būtų išvengta ribų apėjimo;

| b) | apskaičiuojant paskolos ir turto vertės (LTV) santykį, tik nekilnojamasis turtas gali būti laikomas įkaitu; |
| --- | --- |

b)

apskaičiuojant paskolos ir turto vertės (LTV) santykį, tik nekilnojamasis turtas gali būti laikomas įkaitu;

| c) | Liuksemburgo nacionalinės institucijos, kurioms pavesta aktyvuoti skolininku grįstas priemones, turėtų įgaliojimus aktyvuoti teisiškai privalomas skolininku grįstas priemones veiksmingai ir iš anksto ir joms yra suteiktas būtinas lankstumas modeliuojant tas priemones, atsižvelgiant į nustatytas grėsmes. |
| --- | --- |

c)

Liuksemburgo nacionalinės institucijos, kurioms pavesta aktyvuoti skolininku grįstas priemones, turėtų įgaliojimus aktyvuoti teisiškai privalomas skolininku grįstas priemones veiksmingai ir iš anksto ir joms yra suteiktas būtinas lankstumas modeliuojant tas priemones, atsižvelgiant į nustatytas grėsmes.

| 2. | Skolininku grįstų priemonių teisinė sistema Liuksemburge turėtų įsigalioti ne vėliau kaip 2021 m. liepos 1 d. |
| --- | --- |

2.

B rekomendacija. Skolininku grįstų priemonių aktyvavimas

B rekomendacijai taikomi šie atitikties kriterijai.

| 1. | Siekiant:






  a) | užkirsti kelią situacijai, kai didelė ar vis didėjanti naujų hipotekinių paskolų skolininkų dalis neturi galimybės tvarkyti savo skolos ar išlaikyti vartojimą nepalankių ekonominių ar finansinių sąlygų arba nepalankių pokyčių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje atveju; arba |
| --- | --- | --- |

1.

a)

užkirsti kelią situacijai, kai didelė ar vis didėjanti naujų hipotekinių paskolų skolininkų dalis neturi galimybės tvarkyti savo skolos ar išlaikyti vartojimą nepalankių ekonominių ar finansinių sąlygų arba nepalankių pokyčių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje atveju; arba

| b) | kad nesusidarytų didelė ar vis didėjanti hipotekinių paskolų, užtikrintų gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu, dalis, galinti sukelti kredito nuostolių tuo atveju, kai jos yra negrąžinamos ir vėliau sumažėjus būsto kainoms, |
| --- | --- |

b)

kad nesusidarytų didelė ar vis didėjanti hipotekinių paskolų, užtikrintų gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu, dalis, galinti sukelti kredito nuostolių tuo atveju, kai jos yra negrąžinamos ir vėliau sumažėjus būsto kainoms,

Liuksemburgo nacionalinės institucijos turėtų naudoti vieną ar keletą skolininku grįstų priemonių kartu (pvz., LTV santykio ribas kartu su DTI santykio riba, arba su DSTI santykio riba, ir termino ribas), siekiant užtikrinti priemonių veiksmingumą ir sumažinti bet kokią galimybę jas apeiti arba kilti nenumatytoms pasekmėms, kurios galėtų sumažinti jų veiksmingumą ir sukeltų galimą riziką kitose srityse.

| 2. | Prieš aktyvuojant skolininku grįstas priemones, reikėtų įvertinti Liuksemburgo poziciją ekonomikos ir finansų ciklų atžvilgiu, kad būtų galima nustatyti tinkamą priemonių kalibravimą ir laipsnišką taikymą. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Aktyvavus skolininku grįstas priemones, gali prireikti toliau jas griežtinti arba aktyvuoti papildomas makroprudencines priemones, kad būtų išspręstos Liuksemburge nustatytos grėsmių problemos; tai priklausys nuo aktyvuotų skolininku grįstų priemonių pasirinkimo, nuo pradinio tų aktyvuotų priemonių kalibravimo ir nuo grėsmių vertinimo rezultatų. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Nustačius A rekomendacijoje nurodytą teisinę sistemą, Liuksemburgo nacionalinės institucijos, kurioms pavesta taikyti skolininku grįstas priemones, gali nuspręsti ir toliau taikyti esamas teisiškai neprivalomas skolininku grįstas priemones, jeigu yra įrodymų, kad šios priemonės tinkamai sumažino nustatytas grėsmes. |
| --- | --- |

4.

C rekomendacija. Struktūriniai pokyčiai, susiję su hipotekinėmis paskolomis ir gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriumi

C rekomendacijai taikomas šis atitikties kriterijus.

Nustatant politikos alternatyvas ir prieš įgyvendinant bet kokius politikos pakeitimus, reikėtų įvertinti siūlomų priemonių poveikį, atsižvelgiant į Liuksemburgo poziciją ekonomikos ir finansų ciklų atžvilgiu, siekiant užtikrinti, kad tokiomis priemonėmis nebūtų padidintos grėsmės Liuksemburgo gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje arba jos nebūtų paskatintos.

---

| 30.10.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 366/22 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 366/22

---

Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacija

2019 m. birželio 27 d.

dėl vidutinės trukmės grėsmių Nyderlandų gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje

(ESRV/2019/7)

(2019/C 366/04)

EUROPOS SISTEMINĖS RIZIKOS VALDYBOS BENDROJI VALDYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1092/2010 dėl Europos Sąjungos finansų sistemos makrolygio rizikos ribojimo priežiūros ir Europos sisteminės rizikos valdybos įsteigimo (1), ypač į jo 3, 16, 17 ir 18 straipsnius,

kadangi:

| (1) | nekilnojamojo turto sektorius vaidina svarbų vaidmenį ekonomikoje ir jo pokyčiai gali turėti esminės įtakos finansų sistemai. Praeityje įvykusios finansų krizės parodė, kad netvarūs pokyčiai nekilnojamojo turto rinkose gali sukelti rimtų pasekmių finansų sistemos stabilumui ir visai ekonomikai, o tai gali sukelti ir neigiamo poveikio išplitimą tarpvalstybiniu lygmeniu. Nepalankūs nekilnojamojo turto rinkos pokyčiai kai kuriose valstybėse narėse praeityje sukėlė didelių kredito nuostolių ir (arba) turėjo neigiamos įtakos realiajai ekonomikai. Tokios pasekmės atspindi glaudžią sąveiką tarp nekilnojamojo turto sektoriaus, finansavimo teikėjų ir kitų ekonomikos sektorių. Be to, stiprūs grįžtamojo ryšio tarp finansų sistemos ir realiosios ekonomikos ciklai sustiprina neigiamus pokyčius; |
| --- | --- |

(1)

nekilnojamojo turto sektorius vaidina svarbų vaidmenį ekonomikoje ir jo pokyčiai gali turėti esminės įtakos finansų sistemai. Praeityje įvykusios finansų krizės parodė, kad netvarūs pokyčiai nekilnojamojo turto rinkose gali sukelti rimtų pasekmių finansų sistemos stabilumui ir visai ekonomikai, o tai gali sukelti ir neigiamo poveikio išplitimą tarpvalstybiniu lygmeniu. Nepalankūs nekilnojamojo turto rinkos pokyčiai kai kuriose valstybėse narėse praeityje sukėlė didelių kredito nuostolių ir (arba) turėjo neigiamos įtakos realiajai ekonomikai. Tokios pasekmės atspindi glaudžią sąveiką tarp nekilnojamojo turto sektoriaus, finansavimo teikėjų ir kitų ekonomikos sektorių. Be to, stiprūs grįžtamojo ryšio tarp finansų sistemos ir realiosios ekonomikos ciklai sustiprina neigiamus pokyčius;

| (2) | šios sąsajos yra svarbios, kadangi jos reiškia, kad nekilnojamojo turto sektoriuje atsirandanti rizika gali turėti prociklišką sisteminį poveikį. Grėsmės finansų sistemai yra linkusios didėti nekilnojamojo turto ciklo kilimo fazės metu. Numanoma mažesnė finansavimo rizika ir lengviau gaunamas finansavimas gali prisidėti prie sparčios kreditavimo ir investicijų plėtros, taip pat padidėjusios nekilnojamojo turto paklausos, o tai sukelia turto kainų augimą. Kadangi išaugusi įkaito vertė toliau skatina kredito paklausą ir pasiūlą, ši save sustiprinanti dinamika gali sukelti potencialias sistemines pasekmes. Atvirkščiai, nekilnojamojo turto ciklo kritimo fazės metu griežtesnės kreditavimo sąlygos, aukštesnis rizikos vengimas ir nekilnojamojo turto kainų mažėjimas gali daryti neigiamą įtaką skolininkų ir skolintojų atsparumui, taip blogindamas ekonomines sąlygas; |
| --- | --- |

(2)

šios sąsajos yra svarbios, kadangi jos reiškia, kad nekilnojamojo turto sektoriuje atsirandanti rizika gali turėti prociklišką sisteminį poveikį. Grėsmės finansų sistemai yra linkusios didėti nekilnojamojo turto ciklo kilimo fazės metu. Numanoma mažesnė finansavimo rizika ir lengviau gaunamas finansavimas gali prisidėti prie sparčios kreditavimo ir investicijų plėtros, taip pat padidėjusios nekilnojamojo turto paklausos, o tai sukelia turto kainų augimą. Kadangi išaugusi įkaito vertė toliau skatina kredito paklausą ir pasiūlą, ši save sustiprinanti dinamika gali sukelti potencialias sistemines pasekmes. Atvirkščiai, nekilnojamojo turto ciklo kritimo fazės metu griežtesnės kreditavimo sąlygos, aukštesnis rizikos vengimas ir nekilnojamojo turto kainų mažėjimas gali daryti neigiamą įtaką skolininkų ir skolintojų atsparumui, taip blogindamas ekonomines sąlygas;

| (3) | su gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu susiję grėsmės gali būti sisteminės rizikos šaltinis ir gali daryti tiesioginę ir netiesioginę įtaką finansiniam stabilumui. Tiesioginė įtaka – tai hipotekos portfelių kredito nuostoliai, kylantys dėl neigiamų ekonominių ar finansinių sąlygų ir tuo pat metu atsirandantys neigiami pokyčiai gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje. Netiesioginė įtaka gali būti susijusi su namų ūkio vartojimo pokyčiais, sukeliančiais papildomų pasekmių realiajai ekonomikai ir finansiniam stabilumui; |
| --- | --- |

(3)

su gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu susiję grėsmės gali būti sisteminės rizikos šaltinis ir gali daryti tiesioginę ir netiesioginę įtaką finansiniam stabilumui. Tiesioginė įtaka – tai hipotekos portfelių kredito nuostoliai, kylantys dėl neigiamų ekonominių ar finansinių sąlygų ir tuo pat metu atsirandantys neigiami pokyčiai gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje. Netiesioginė įtaka gali būti susijusi su namų ūkio vartojimo pokyčiais, sukeliančiais papildomų pasekmių realiajai ekonomikai ir finansiniam stabilumui;

| (4) | kaip nurodyta Rekomendacijos ESRV/2013/1 (2) 4 konstatuojamojoje dalyje, galutinis makroprudencinės politikos tikslas yra prisidėti prie visos finansų sistemos stabilumo apsaugos, įskaitant finansų sistemos atsparumo stiprinimą ir sisteminės rizikos susidarymo mažinimą, taip užtikrinant tvarų finansų sektoriaus įnašą į ekonomikos augimą; |
| --- | --- |

(4)

kaip nurodyta Rekomendacijos ESRV/2013/1 (2) 4 konstatuojamojoje dalyje, galutinis makroprudencinės politikos tikslas yra prisidėti prie visos finansų sistemos stabilumo apsaugos, įskaitant finansų sistemos atsparumo stiprinimą ir sisteminės rizikos susidarymo mažinimą, taip užtikrinant tvarų finansų sektoriaus įnašą į ekonomikos augimą;

| (5) | šiuo tikslu makroprudencinės institucijos gali naudoti vieną ar daugiau kapitalu grįstų makroprudencinių priemonių, išdėstytų Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2013/36/ES (3) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 575/2013 (4), ir (arba) skolininku grįstas makroprudencines priemones, kurios išimtinai grindžiamos nacionaline teise, priklausomai nuo rizikos vertinimo. Kapitalu grįstomis priemonėmis visų pirma siekiama padidinti finansų sistemos atsparumą, o skolininku grįstos priemonės gali būti ypač tinkamos siekiant užkirsti kelią tolesniam sisteminės rizikos susidarymui; |
| --- | --- |

(5)

šiuo tikslu makroprudencinės institucijos gali naudoti vieną ar daugiau kapitalu grįstų makroprudencinių priemonių, išdėstytų Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2013/36/ES (3) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 575/2013 (4), ir (arba) skolininku grįstas makroprudencines priemones, kurios išimtinai grindžiamos nacionaline teise, priklausomai nuo rizikos vertinimo. Kapitalu grįstomis priemonėmis visų pirma siekiama padidinti finansų sistemos atsparumą, o skolininku grįstos priemonės gali būti ypač tinkamos siekiant užkirsti kelią tolesniam sisteminės rizikos susidarymui;

| (6) | papildomai Rekomendacija ESRV/2013/1 rekomenduojama, kad valstybės narės nustatytų teisinę sistemą, kuri leistų makroprudencinėms institucijoms tiesiogiai kontroliuoti makroprudencines priemones, nurodytas toje rekomendacijoje, arba teikti dėl jų rekomendacijas; |
| --- | --- |

(6)

papildomai Rekomendacija ESRV/2013/1 rekomenduojama, kad valstybės narės nustatytų teisinę sistemą, kuri leistų makroprudencinėms institucijoms tiesiogiai kontroliuoti makroprudencines priemones, nurodytas toje rekomendacijoje, arba teikti dėl jų rekomendacijas;

| (7) | 2016 m. Europos sisteminės rizikos valdyba (ESRV) atliko grėsmių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje vertinimą visoje Sąjungoje (5). Šis vertinimas leido ESRV keliose šalyse nustatyti tam tikras vidutinės trukmės grėsmes, kaip sisteminės rizikos finansų stabilumui šaltinį, ir aštuonioms šalims, kurių viena buvo Nyderlandai, pateikti įspėjimus (6); |
| --- | --- |

(7)

2016 m. Europos sisteminės rizikos valdyba (ESRV) atliko grėsmių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje vertinimą visoje Sąjungoje (5). Šis vertinimas leido ESRV keliose šalyse nustatyti tam tikras vidutinės trukmės grėsmes, kaip sisteminės rizikos finansų stabilumui šaltinį, ir aštuonioms šalims, kurių viena buvo Nyderlandai, pateikti įspėjimus (6);

| (8) | pagrindinė grėsmė, nustatyta Nyderlandų gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje 2016 m., buvo didelis namų ūkių įsiskolinimas ir didelė hipotekinių skolininkų dalis, kurių skola viršija jų būsto vertę. Ši grėsmė atspindėjo tai, kad, be kita ko, nors naujų amortizuojamų hipotekinių paskolų skaičius didėjo, didelė esamų hipotekinių paskolų dalis yra neamortizuojamos paskolos, nepaisant to, kad 2016 m. būsto kainų pervertinimo nebuvo, o būsto kainos didžiuosiuose miestuose grįžo į prieš krizę buvusius lygius; |
| --- | --- |

(8)

pagrindinė grėsmė, nustatyta Nyderlandų gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje 2016 m., buvo didelis namų ūkių įsiskolinimas ir didelė hipotekinių skolininkų dalis, kurių skola viršija jų būsto vertę. Ši grėsmė atspindėjo tai, kad, be kita ko, nors naujų amortizuojamų hipotekinių paskolų skaičius didėjo, didelė esamų hipotekinių paskolų dalis yra neamortizuojamos paskolos, nepaisant to, kad 2016 m. būsto kainų pervertinimo nebuvo, o būsto kainos didžiuosiuose miestuose grįžo į prieš krizę buvusius lygius;

| (9) | ESRV neseniai atliko sisteminį ir į ateitį orientuotą grėsmių, susijusių su gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu Europos ekonominės erdvėje (EEE), vertinimą (7); |
| --- | --- |

(9)

ESRV neseniai atliko sisteminį ir į ateitį orientuotą grėsmių, susijusių su gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu Europos ekonominės erdvėje (EEE), vertinimą (7);

| (10) | Nyderlandų atveju neseniai atliktas vertinimas parodė, kad nuo 2016 m. namų ūkių įsiskolinimas šiek tiek sumažėjo, o naujų neamortizuojamų hipotekinių paskolų dalis taip pat mažėjo. Kita vertus, nuo 2016 m. būsto kainos ir toliau didėjo ir dėl to didžiuosiuose miestuose susidarė būsto pervertinimo nišos. Šiomis aplinkybėmis paskolos ir turto vertės (LTV) santykiai naujų hipotekinių paskolų atveju išliko aukšti, ypač dėl to, kad pagal 100 % dydžio reguliavimo ribą, taikomą LTV santykiui, nereikalaujama papildomo įkaito būsto kainų sumažėjimo atveju. Šių pokyčių sukeltos grėsmės finansiniam stabilumui, nebuvo atspindėtos Nyderlanduose hipotekinėms paskoloms taikant rizikos koeficientus, kurie yra vieni žemiausių EEE; |
| --- | --- |

(10)

Nyderlandų atveju neseniai atliktas vertinimas parodė, kad nuo 2016 m. namų ūkių įsiskolinimas šiek tiek sumažėjo, o naujų neamortizuojamų hipotekinių paskolų dalis taip pat mažėjo. Kita vertus, nuo 2016 m. būsto kainos ir toliau didėjo ir dėl to didžiuosiuose miestuose susidarė būsto pervertinimo nišos. Šiomis aplinkybėmis paskolos ir turto vertės (LTV) santykiai naujų hipotekinių paskolų atveju išliko aukšti, ypač dėl to, kad pagal 100 % dydžio reguliavimo ribą, taikomą LTV santykiui, nereikalaujama papildomo įkaito būsto kainų sumažėjimo atveju. Šių pokyčių sukeltos grėsmės finansiniam stabilumui, nebuvo atspindėtos Nyderlanduose hipotekinėms paskoloms taikant rizikos koeficientus, kurie yra vieni žemiausių EEE;

| (11) | nuo 2016 m. teisiškai privalomų ribų, kurios taikomos LTV santykiui, laipsniškas griežtinimas buvo tęsiamas ir 2018 m. jos buvo sumažintos iki 100 % (nuo 106 % 2012 m.). 2018 m. Nyderlandų Vyriausybė taip pat paskelbė, kad ji palaipsniui, nuo 49,5 % 2018 m. iki apytikriai 37 % 2023 m., mažins maksimalią normą, kuria už hipotekines paskolas mokamos palūkanos gali būti atskaitomos; |
| --- | --- |

(11)

nuo 2016 m. teisiškai privalomų ribų, kurios taikomos LTV santykiui, laipsniškas griežtinimas buvo tęsiamas ir 2018 m. jos buvo sumažintos iki 100 % (nuo 106 % 2012 m.). 2018 m. Nyderlandų Vyriausybė taip pat paskelbė, kad ji palaipsniui, nuo 49,5 % 2018 m. iki apytikriai 37 % 2023 m., mažins maksimalią normą, kuria už hipotekines paskolas mokamos palūkanos gali būti atskaitomos;

| (12) | nepaisant to, kad Nyderlandų makroprudencinė institucija (Financieel Stabiliteitscomité) rekomendavo toliau griežtinti teisiškai privalomą ribą, kuri taikoma LTV santykiui, iki 90 %, Nyderlandų Vyriausybė, atsakinga už tokių priemonių įgyvendinimą, nusprendė šia rekomendacija nesivadovauti. Be to, kadangi dabartinė teisinė sistema nenumato mechanizmo „veikti arba paaiškinti“ dėl makroprudencinės institucijos rekomendacijų, Nyderlandų Vyriausybė formaliai neprivalėjo paaiškinti savo neveikimo makroprudencinei institucijai, ir savo poziciją paaiškino tik Nyderalndų parlamentui. Tačiau, siekiant spręsti Nyderlanduose nustatytų grėsmių problemą, susijusią su būsto kainų pervertinimo nišomis ir naujų hipotekinių paskolų užtikrinimu įkaitu, riba, kuri taikoma LTV santykiui, turėtų būti sumažinta. Be to, šiuo metu nėra kapitalu grįstu makroprudencinių priemonių, pavyzdžiui, aukštesnių rizikos koeficientų hipotekinių paskolų atveju, kurios būtų skirtos susidariusių grėsmių, susijusių su naujų hipotekinių paskolų užtikrinimu įkaitu ir su galimomis papildomomis pasekmėmis dėl namų ūkių įsiskolinimo, problemai spręsti; |
| --- | --- |

(12)

nepaisant to, kad Nyderlandų makroprudencinė institucija (Financieel Stabiliteitscomité) rekomendavo toliau griežtinti teisiškai privalomą ribą, kuri taikoma LTV santykiui, iki 90 %, Nyderlandų Vyriausybė, atsakinga už tokių priemonių įgyvendinimą, nusprendė šia rekomendacija nesivadovauti. Be to, kadangi dabartinė teisinė sistema nenumato mechanizmo „veikti arba paaiškinti“ dėl makroprudencinės institucijos rekomendacijų, Nyderlandų Vyriausybė formaliai neprivalėjo paaiškinti savo neveikimo makroprudencinei institucijai, ir savo poziciją paaiškino tik Nyderalndų parlamentui. Tačiau, siekiant spręsti Nyderlanduose nustatytų grėsmių problemą, susijusią su būsto kainų pervertinimo nišomis ir naujų hipotekinių paskolų užtikrinimu įkaitu, riba, kuri taikoma LTV santykiui, turėtų būti sumažinta. Be to, šiuo metu nėra kapitalu grįstu makroprudencinių priemonių, pavyzdžiui, aukštesnių rizikos koeficientų hipotekinių paskolų atveju, kurios būtų skirtos susidariusių grėsmių, susijusių su naujų hipotekinių paskolų užtikrinimu įkaitu ir su galimomis papildomomis pasekmėmis dėl namų ūkių įsiskolinimo, problemai spręsti;

| (13) | hipotekos paskolų atveju skolos tvarkymo ir pajamų (DSTI) santykis turi svarbų riziką mažinantį pobūdį, kaip antai, dėl prielaidų apie galimą palūkanų normų didėjimą, tačiau kai kurie dabartinės metodikos, taikomos kalibruojant šią DSTI santykiui taikomą ribą Nyderlanduose, elementai sumažina priemonės veiksmingumą ir gali sustiprinti jos prociklinį poveikį finansų ir ekonomikos ciklams. Nepaisant to, kad, siekiant išspręsti procikliškų metodikos elementų problemą, buvo atlikta keletas korekcijų (kaip antai, kalibravimui naudotini apskaičiuotų santykių keturių metų vidurkiai), tam tikri elementai vis dėlto išlieka; |
| --- | --- |

(13)

hipotekos paskolų atveju skolos tvarkymo ir pajamų (DSTI) santykis turi svarbų riziką mažinantį pobūdį, kaip antai, dėl prielaidų apie galimą palūkanų normų didėjimą, tačiau kai kurie dabartinės metodikos, taikomos kalibruojant šią DSTI santykiui taikomą ribą Nyderlanduose, elementai sumažina priemonės veiksmingumą ir gali sustiprinti jos prociklinį poveikį finansų ir ekonomikos ciklams. Nepaisant to, kad, siekiant išspręsti procikliškų metodikos elementų problemą, buvo atlikta keletas korekcijų (kaip antai, kalibravimui naudotini apskaičiuotų santykių keturių metų vidurkiai), tam tikri elementai vis dėlto išlieka;

| (14) | cikliniai veiksniai atlieka svarbų vaidmenį skatinant Nyderlanduose nustatytas grėsmes, tačiau taip pat yra ir struktūrinių veiksnių, paskatinusių šias grėsmes, dėl kurių didėja sisteminės rizikos lygis. Tokiems veiksniams priskiriama: i) būsto pasiūlos trūkumas, dėl kurio didėja būsto kainos ir nuosavą turtą perkančių namų ūkių skola; ir ii) palūkanų, mokamų už hipotekines paskolas, mokesčių atskaitymas, galintis skatinti namų ūkius pasiskolinti per daug; |
| --- | --- |

(14)

cikliniai veiksniai atlieka svarbų vaidmenį skatinant Nyderlanduose nustatytas grėsmes, tačiau taip pat yra ir struktūrinių veiksnių, paskatinusių šias grėsmes, dėl kurių didėja sisteminės rizikos lygis. Tokiems veiksniams priskiriama: i) būsto pasiūlos trūkumas, dėl kurio didėja būsto kainos ir nuosavą turtą perkančių namų ūkių skola; ir ii) palūkanų, mokamų už hipotekines paskolas, mokesčių atskaitymas, galintis skatinti namų ūkius pasiskolinti per daug;

| (15) | todėl ESRV padarė išvadą, kad makroprudencinės priemonės, kurios dabar yra taikomos Nyderlanduose, yra iš dalies tinkamos ir iš dalies pakankamos, kad būtų išspręstos su namų ūkių įsiskolinimu susijusios grėsmių problemos vidutinės trukmės laikotarpiu. Todėl siekiant išspręsti šių grėsmių problemą, galinčią tapti sisteminės rizikos šaltiniu, reikia imtis tolesnių politikos veiksmų. Šioje rekomendacijoje siūlomomis priemonėmis siekiama papildyti esamas makroprudencines priemones Nyderlanduose; |
| --- | --- |

(15)

todėl ESRV padarė išvadą, kad makroprudencinės priemonės, kurios dabar yra taikomos Nyderlanduose, yra iš dalies tinkamos ir iš dalies pakankamos, kad būtų išspręstos su namų ūkių įsiskolinimu susijusios grėsmių problemos vidutinės trukmės laikotarpiu. Todėl siekiant išspręsti šių grėsmių problemą, galinčią tapti sisteminės rizikos šaltiniu, reikia imtis tolesnių politikos veiksmų. Šioje rekomendacijoje siūlomomis priemonėmis siekiama papildyti esamas makroprudencines priemones Nyderlanduose;

| (16) | atsižvelgiant į tai, kad grėsmes tam tikra apimtimi lemia struktūriniai veiksniai, kurie peržengia makroprudencinės politikos ribas, reikia kitų politikos sričių, kurios papildytų ir paremtų esamas makroprudencines priemones, siekiant veiksmingiau ir efektyviau reaguoti į veiksnius, kurie prisideda prie sisteminės rizikos didinimo Nyderlanduose gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje, nesukuriant pernelyg didelių sąnaudų Nyderlandų realiajai ekonomikai ir finansų sistemai; |
| --- | --- |

(16)

atsižvelgiant į tai, kad grėsmes tam tikra apimtimi lemia struktūriniai veiksniai, kurie peržengia makroprudencinės politikos ribas, reikia kitų politikos sričių, kurios papildytų ir paremtų esamas makroprudencines priemones, siekiant veiksmingiau ir efektyviau reaguoti į veiksnius, kurie prisideda prie sisteminės rizikos didinimo Nyderlanduose gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje, nesukuriant pernelyg didelių sąnaudų Nyderlandų realiajai ekonomikai ir finansų sistemai;

| (17) | šios rekomendacijos tikslas – rekomenduoti: a) Nyderlandų teisėje sukurti mechanizmą „veikti arba paaiškinti“ dėl rekomendacijų, kurias pateikė makroprudencinė institucija dėl teisiškai privalomų skolininku grįstų priemonių aktyvavimo; b) sugriežtinti esamas teisiškai privalomas ribas, taikomas LTV santykiui; c) iš dalies pakeisti metodiką, pagal kurią nustatoma maksimali riba, taikoma DSTI santykiui; ir d) aktyvuoti kapitalu grįstas priemones, siekiant užtikrinti bankų sektoriaus atsparumą Nyderlanduose nustatytoms vidutinės trukmės grėsmėms. Šia rekomendacija taip pat siekiama pabrėžti, kad reikia imtis platesnio masto politikos veiksmų, kuriais būtų siekiama pažaboti veiksnius, sudarančius sąlygas arba skatinančius namų ūkių įsiskolinimą; |
| --- | --- |

(17)

šios rekomendacijos tikslas – rekomenduoti: a) Nyderlandų teisėje sukurti mechanizmą „veikti arba paaiškinti“ dėl rekomendacijų, kurias pateikė makroprudencinė institucija dėl teisiškai privalomų skolininku grįstų priemonių aktyvavimo; b) sugriežtinti esamas teisiškai privalomas ribas, taikomas LTV santykiui; c) iš dalies pakeisti metodiką, pagal kurią nustatoma maksimali riba, taikoma DSTI santykiui; ir d) aktyvuoti kapitalu grįstas priemones, siekiant užtikrinti bankų sektoriaus atsparumą Nyderlanduose nustatytoms vidutinės trukmės grėsmėms. Šia rekomendacija taip pat siekiama pabrėžti, kad reikia imtis platesnio masto politikos veiksmų, kuriais būtų siekiama pažaboti veiksnius, sudarančius sąlygas arba skatinančius namų ūkių įsiskolinimą;

| (18) | ši rekomendacija nedaro poveikio Sąjungos centrinių bankų įgaliojimams pinigų politikos srityje; |
| --- | --- |

(18)

ši rekomendacija nedaro poveikio Sąjungos centrinių bankų įgaliojimams pinigų politikos srityje;

| (19) | ESRV rekomendacijos skelbiamos po to, kai Bendroji valdyba praneša Europos Sąjungos Tarybai apie ketinimą tai padaryti ir suteikia Tarybai galimybę reaguoti, ir po to, kai adresatams buvo pranešta apie ketinimą paskelbti, |
| --- | --- |

(19)

ESRV rekomendacijos skelbiamos po to, kai Bendroji valdyba praneša Europos Sąjungos Tarybai apie ketinimą tai padaryti ir suteikia Tarybai galimybę reaguoti, ir po to, kai adresatams buvo pranešta apie ketinimą paskelbti,

PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:

1 SKIRSNIS

REKOMENDACIJOS

A rekomendacija. Skolininku grįstų priemonių teisinė sistema

Rekomenduojama, kad Nyderlandai užtikrintų, kad makroprudencinės institucijos įgaliojimus teikti rekomendacijas dėl visų taikomų teisiškai privalomų skolininku grįstų priemonių papildytų mechanizmas „veikti arba paaiškinti“, arba, alternatyviai, kai tai nėra įmanoma pagal Nyderlandų teisę, kad būtų sukurtas atskaitingumo mechanizmas siekiant užtikrinti, kad institucijos, atsakingos už skolininku grįstų priemonių taikymą pagal Nyderlandų makroprudencinės institucijos pateiktas rekomendacijas, nuomonė būtų skelbiama viešai.

B rekomendacija. Skolininku grįstų priemonių griežtinimas ir kalibravimo metodas

| 1. | Rekomenduojama, kad Nyderlandai sumažintų dabartinę teisiškai privalomą ribą, taikytiną LTV santykiui, taip užtikrinant, kad įkaitas naujų hipotekinių paskolų atveju yra pakankamas padengti kredito nuostolius, atitinkančius galimą būsto kainų sumažėjimą esant nepalankioms ekonominėms ar finansinėms sąlygoms. |
| --- | --- |

1.

Rekomenduojama, kad Nyderlandai sumažintų dabartinę teisiškai privalomą ribą, taikytiną LTV santykiui, taip užtikrinant, kad įkaitas naujų hipotekinių paskolų atveju yra pakankamas padengti kredito nuostolius, atitinkančius galimą būsto kainų sumažėjimą esant nepalankioms ekonominėms ar finansinėms sąlygoms.

| 2. | Rekomenduojama, kad Nyderlandai pakeistų metodiką, pagal kurią nustatoma maksimali riba, taikytina DSTI santykiui, kad dėl priemonės nepadidėtų ekonominio ir finansinio ciklų procikliškumas. |
| --- | --- |

2.

Rekomenduojama, kad Nyderlandai pakeistų metodiką, pagal kurią nustatoma maksimali riba, taikytina DSTI santykiui, kad dėl priemonės nepadidėtų ekonominio ir finansinio ciklų procikliškumas.

C rekomendacija. Kapitalu grįstų priemonių aktyvavimas

Rekomenduojama, kad makroprudencinė institucija, paskirtoji institucija arba kompetentinga institucija Nyderlanduose, kaip taikytina, aktyvuodamos kapitalu grįstas priemones, užtikrintų kredito įstaigų, turinčių leidimą veikti Nyderlanduose, atsparumą galimai kilus sisteminei rizikai, susijusiai su gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu, dėl kurios galėtų atsirasti tiesioginių ir netiesioginių kredito nuostolių, atsirandančių dėl hipotekinių paskolų arba dėl to, kad sumažėja namų ūkių, turinčių būsto paskolas, vartojimas.

D rekomendacija. Struktūriniai pokyčiai, susiję su hipotekinėmis paskolomis ir gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriumi

Rekomenduojama, kad Nyderlandai persvarstytų savo politiką, siekdami pažaboti struktūrinius veiksnius, lėmusius Nyderlanduose nustatytas grėsmes, kurios yra sisteminės rizikos šaltinis, nes tokie veiksniai skatina namų ūkius prisiimti pernelyg didelę hipotekinę skolą arba lemia per didelį būsto kainų ir hipotekinės skolos augimą.

2 SKIRSNIS

ĮGYVENDINIMAS

1.   Apibrėžtys

Šioje rekomendacijoje vartojamos šios apibrėžtys:

| a) | skolininku grįstos priemonės – makroprudencinės priemonės, skirtos skolininkams; |
| --- | --- |

a)

skolininku grįstos priemonės – makroprudencinės priemonės, skirtos skolininkams;

| b) | tiesioginė kontrolė – realūs ir veiksmingi įgaliojimai nustatyti ir keisti, siekiant galutinio arba tarpinio tikslo, makroprudencines priemones, taikomas finansų įstaigoms, kurios patenka į atitinkamos makroprudencinės institucijos veiksmų sritį; |
| --- | --- |

b)

tiesioginė kontrolė – realūs ir veiksmingi įgaliojimai nustatyti ir keisti, siekiant galutinio arba tarpinio tikslo, makroprudencines priemones, taikomas finansų įstaigoms, kurios patenka į atitinkamos makroprudencinės institucijos veiksmų sritį;

| c) | įgaliojimai teikti rekomendacijas – įgaliojimai teikti makroprudencinių priemonių taikymo gaires rekomendacijų forma, kai tai būtina siekiant galutinio arba tarpinio tikslo; |
| --- | --- |

c)

įgaliojimai teikti rekomendacijas – įgaliojimai teikti makroprudencinių priemonių taikymo gaires rekomendacijų forma, kai tai būtina siekiant galutinio arba tarpinio tikslo;

| d) | paskolos ir turto vertės santykis (LTV santykis) – visų paskolų ar paskolų dalių, skolininko užtikrintų nekilnojamuoju turtu, sumos paskolos sandorio sudarymo metu ir turto vertės paskolos sandorio sudarymo metu santykis; |
| --- | --- |

d)

paskolos ir turto vertės santykis (LTV santykis) – visų paskolų ar paskolų dalių, skolininko užtikrintų nekilnojamuoju turtu, sumos paskolos sandorio sudarymo metu ir turto vertės paskolos sandorio sudarymo metu santykis;

| e) | makroprudencinė institucija – nacionalinė makroprudencinė institucija, turinti Rekomendacijoje ESRV/2011/3 (8) nustatytus tikslus, susitarimus, įgaliojimus, atskaitomybės reikalavimus ir kitus požymius; |
| --- | --- |

e)

makroprudencinė institucija – nacionalinė makroprudencinė institucija, turinti Rekomendacijoje ESRV/2011/3 (8) nustatytus tikslus, susitarimus, įgaliojimus, atskaitomybės reikalavimus ir kitus požymius;

| f) | skolos tvarkymas – bendra palūkanų ir paskolos suma, sudaranti bendrą skolininko įsiskolinimą tam tikru laikotarpiu (dažniausiai per vienerius metus); |
| --- | --- |

f)

skolos tvarkymas – bendra palūkanų ir paskolos suma, sudaranti bendrą skolininko įsiskolinimą tam tikru laikotarpiu (dažniausiai per vienerius metus);

| g) | skolos tvarkymo sąnaudų ir pajamų santykis (DSTI santykis) – metinė bendra skola, palyginti su visomis skolininko metinėmis disponuojamomis pajamomis paskolos sandorio sudarymo metu; |
| --- | --- |

g)

skolos tvarkymo sąnaudų ir pajamų santykis (DSTI santykis) – metinė bendra skola, palyginti su visomis skolininko metinėmis disponuojamomis pajamomis paskolos sandorio sudarymo metu;

| h) | vidutinė trukmė – trejų metų laikotarpis; |
| --- | --- |

h)

vidutinė trukmė – trejų metų laikotarpis;

| i) | teisiškai privalomos skolininku grįstos priemonės – skolininku grįstos priemonės, nustatytos teisiškai privalomais aktais. |
| --- | --- |

i)

teisiškai privalomos skolininku grįstos priemonės – skolininku grįstos priemonės, nustatytos teisiškai privalomais aktais.

2.   Įgyvendinimo kriterijai

| 1. | Ši rekomendacija įgyvendinama taikant tokius kriterijus:






  a) | deramas dėmesys turėtų būti skiriamas proporcingumo principui, atsižvelgiant į A rekomendacijos, B rekomendacijos, C rekomendacijos ir D rekomendacijos tikslą ir turinį; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

deramas dėmesys turėtų būti skiriamas proporcingumo principui, atsižvelgiant į A rekomendacijos, B rekomendacijos, C rekomendacijos ir D rekomendacijos tikslą ir turinį;

| b) | Mažinant ribas, kurios taikomos LTV santykiui pagal B rekomendaciją, šios priemonės kalibravimas ir laipsniškas taikymas turėtų atsižvelgti į Nyderlandų poziciją ekonomikos ir finansų ciklų atžvilgiu, taip pat į bet kokį galimą poveikį susijusioms sąnaudoms ir naudai; |
| --- | --- |

b)

Mažinant ribas, kurios taikomos LTV santykiui pagal B rekomendaciją, šios priemonės kalibravimas ir laipsniškas taikymas turėtų atsižvelgti į Nyderlandų poziciją ekonomikos ir finansų ciklų atžvilgiu, taip pat į bet kokį galimą poveikį susijusioms sąnaudoms ir naudai;

| c) | aktyvuojant kapitalu grįstas priemones pagal C rekomendaciją, jų kalibravimas ir laipsniškas taikymas turėtų atsižvelgti į Nyderlandų poziciją ekonomikos ir finansų ciklų atžvilgiu, taip pat į bet kokį galimą poveikį susijusioms sąnaudoms ir naudai; |
| --- | --- |

c)

aktyvuojant kapitalu grįstas priemones pagal C rekomendaciją, jų kalibravimas ir laipsniškas taikymas turėtų atsižvelgti į Nyderlandų poziciją ekonomikos ir finansų ciklų atžvilgiu, taip pat į bet kokį galimą poveikį susijusioms sąnaudoms ir naudai;

| d) | kalbant apie D rekomendaciją, darant politikos pakeitimus, tokių priemonių laipsniškas taikymas turėtų atsižvelgti į Nyderlandų poziciją ekonomikos ir finansų ciklų atžvilgiu, kad dėl šių priemonių Nyderlandų gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje nesustiprėtų grėsmės arba kad jos nebūtų paskatintos; |
| --- | --- |

d)

kalbant apie D rekomendaciją, darant politikos pakeitimus, tokių priemonių laipsniškas taikymas turėtų atsižvelgti į Nyderlandų poziciją ekonomikos ir finansų ciklų atžvilgiu, kad dėl šių priemonių Nyderlandų gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje nesustiprėtų grėsmės arba kad jos nebūtų paskatintos;

| e) | konkretūs B rekomendacijos, C rekomendacijos ir D rekomendacijos atitikties kriterijai išdėstyti I priede. |
| --- | --- |

e)

konkretūs B rekomendacijos, C rekomendacijos ir D rekomendacijos atitikties kriterijai išdėstyti I priede.

| 2. | Šios rekomendacijos adresatai turi pranešti ESRV ir Tarybai apie veiksmus, kurių buvo imtasi dėl šios rekomendacijos, arba tinkamai pateisinti neveikimą. Ataskaitose turi būti pateikiama bent:






  a) | informacija apie veiksmų, kurių imtasi, esmę ir grafiką; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

informacija apie veiksmų, kurių imtasi, esmę ir grafiką;

| b) | grėsmių, susijusių su būsto kainų pervertinimo nišomis, taip pat naujų ir esamų hipotekinių paskolų užtikrinimo įkaitu, vertinimas, įskaitant naujų hipotekinių paskolų paskirstymą pagal jų LTV, atitinkamus santykius apskaičiuojant pagal Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacijos ESRV/2016/14 IV priedą (9), kartu su veiksmų įgyvendinimu, atsižvelgiant į šios rekomendacijos tikslus; |
| --- | --- |

b)

grėsmių, susijusių su būsto kainų pervertinimo nišomis, taip pat naujų ir esamų hipotekinių paskolų užtikrinimo įkaitu, vertinimas, įskaitant naujų hipotekinių paskolų paskirstymą pagal jų LTV, atitinkamus santykius apskaičiuojant pagal Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacijos ESRV/2016/14 IV priedą (9), kartu su veiksmų įgyvendinimu, atsižvelgiant į šios rekomendacijos tikslus;

| c) | išsamus bet kokio neveikimo ar nukrypimo nuo šios rekomendacijos, įskaitant bet kokį uždelsimą, pateisinimas. |
| --- | --- |

c)

išsamus bet kokio neveikimo ar nukrypimo nuo šios rekomendacijos, įskaitant bet kokį uždelsimą, pateisinimas.

3.   Tolesnių veiksmų grafikas

Šios rekomendacijos adresatai turi pranešti ESRV ir Tarybai apie veiksmus, kurių buvo imtasi dėl šios rekomendacijos, arba tinkamai pateisinti savo neveikimą, laikantis šio grafiko:

| a) | A rekomendacija

  Iki 2021 m. kovo 31 d. A rekomendacijos adresatas turi pateikti ESRV ir Tarybai galutinę A rekomendacijos įgyvendinimo ataskaitą. |
| --- | --- |

a)

A rekomendacija

Iki 2021 m. kovo 31 d. A rekomendacijos adresatas turi pateikti ESRV ir Tarybai galutinę A rekomendacijos įgyvendinimo ataskaitą.

| b) | B rekomendacija

  Iki 2020 m. spalio 31 d., o vėliau kasmet iki 2022 m. spalio 31 d. B rekomendacijos 1 dalies adresatas turi pateikti ESRV ir Tarybai ataskaitą apie veiksmus, kurių imtasi dėl kapitalu grįstų priemonių sugriežtinimo. Kai yra daugiau nei viena įstaiga, atsakinga už veiksmus, kuriais sprendžiamos nustatytų grėsmių problemos, turėtų būti pateikta viena bendra ataskaita.
  Iki 2021 m. kovo 31 d. B rekomendacijos 2 dalies adresatas turi pateikti ESRV ir Tarybai B rekomendacijos 2 dalies įgyvendinimo ataskaitą. Kai yra daugiau nei viena įstaiga, atsakinga už veiksmus, kuriais sprendžiamos nustatytų grėsmių problemos, turėtų būti pateikta viena bendra ataskaita. |
| --- | --- |

b)

B rekomendacija

Iki 2020 m. spalio 31 d., o vėliau kasmet iki 2022 m. spalio 31 d. B rekomendacijos 1 dalies adresatas turi pateikti ESRV ir Tarybai ataskaitą apie veiksmus, kurių imtasi dėl kapitalu grįstų priemonių sugriežtinimo. Kai yra daugiau nei viena įstaiga, atsakinga už veiksmus, kuriais sprendžiamos nustatytų grėsmių problemos, turėtų būti pateikta viena bendra ataskaita.

Iki 2021 m. kovo 31 d. B rekomendacijos 2 dalies adresatas turi pateikti ESRV ir Tarybai B rekomendacijos 2 dalies įgyvendinimo ataskaitą. Kai yra daugiau nei viena įstaiga, atsakinga už veiksmus, kuriais sprendžiamos nustatytų grėsmių problemos, turėtų būti pateikta viena bendra ataskaita.

| c) | C rekomendacija

  Iki 2020 m. spalio 31 d., o vėliau kasmet iki 2022 m. spalio 31 d. C rekomendacijos adresatai turi pateikti ESRV ir Tarybai ataskaitą apie veiksmus, kurių imtasi siekiant įgyvendinti kapitalu grįstas priemones. Kai yra daugiau nei viena įstaiga, atsakinga už veiksmus, kuriais sprendžiamos nustatytų grėsmių problemos, turėtų būti pateikta viena bendra ataskaita. |
| --- | --- |

c)

C rekomendacija

Iki 2020 m. spalio 31 d., o vėliau kasmet iki 2022 m. spalio 31 d. C rekomendacijos adresatai turi pateikti ESRV ir Tarybai ataskaitą apie veiksmus, kurių imtasi siekiant įgyvendinti kapitalu grįstas priemones. Kai yra daugiau nei viena įstaiga, atsakinga už veiksmus, kuriais sprendžiamos nustatytų grėsmių problemos, turėtų būti pateikta viena bendra ataskaita.

| d) | D rekomendacija

  Iki 2022 m. spalio 31 d. D rekomendacijos adresatas turi pateikti ESRV ir Tarybai ataskaitą apie D rekomendacijos įgyvendinimą. Jei yra daugiau nei viena įstaiga, atsakinga už veiksmus, kuriais sprendžiamos nustatytos grėsmių problemos, turėtų būti pateikta viena bendra ataskaita. |
| --- | --- |

d)

D rekomendacija

Iki 2022 m. spalio 31 d. D rekomendacijos adresatas turi pateikti ESRV ir Tarybai ataskaitą apie D rekomendacijos įgyvendinimą. Jei yra daugiau nei viena įstaiga, atsakinga už veiksmus, kuriais sprendžiamos nustatytos grėsmių problemos, turėtų būti pateikta viena bendra ataskaita.

4.   Stebėsena ir vertinimas

| 1. | ESRV sekretoriatas:






  a) | padės adresatams, užtikrindamas koordinuotą ataskaitų teikimą, teiks reikiamus ataskaitų šablonus, o prireikus – išsamiau apibūdins tolesnių veiksmų tvarką ir grafiką; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

padės adresatams, užtikrindamas koordinuotą ataskaitų teikimą, teiks reikiamus ataskaitų šablonus, o prireikus – išsamiau apibūdins tolesnių veiksmų tvarką ir grafiką;

| b) | tikrins adresatų tolesnius veiksmus, teiks pagalbą, kai jie to prašo, ir teiks Bendrajai valdybai ataskaitą apie tolesnius veiksmus. Trys vertinimai bus atliekami taip:






  i) | iki 2020 m. gruodžio 31 d. dėl B rekomendacijos 1 dalies ir C rekomendacijų įgyvendinimo; |
| --- | --- | --- |

b)

tikrins adresatų tolesnius veiksmus, teiks pagalbą, kai jie to prašo, ir teiks Bendrajai valdybai ataskaitą apie tolesnius veiksmus. Trys vertinimai bus atliekami taip:

i)

iki 2020 m. gruodžio 31 d. dėl B rekomendacijos 1 dalies ir C rekomendacijų įgyvendinimo;

| ii) | iki 2021 m. gruodžio 31 d. dėl A rekomendacijos, B rekomendacijos 1 dalies ir B rekomendacijos 2 dalies ir C rekomendacijos įgyvendinimo; |
| --- | --- |

ii)

iki 2021 m. gruodžio 31 d. dėl A rekomendacijos, B rekomendacijos 1 dalies ir B rekomendacijos 2 dalies ir C rekomendacijos įgyvendinimo;

| iii) | iki 2022 m. gruodžio 31 d. dėl B rekomendacijos 1 dalies ir C ir D rekomendacijų įgyvendinimo. |
| --- | --- |

iii)

iki 2022 m. gruodžio 31 d. dėl B rekomendacijos 1 dalies ir C ir D rekomendacijų įgyvendinimo.

| 2. | Bendroji valdyba įvertins adresatų pateiktas ataskaitas apie veiksmus ir pateisinimą ir, kai tinkama, galės nuspręsti, kad šios rekomendacijos nebuvo laikomasi ir kad adresatas nepateikė tinkamo savo neveikimo pateisinimo. |
| --- | --- |

2.

Priimta Frankfurte prie Maino 2019 m. birželio 27 d.

ESRV bendrosios valdybos vardu

ESRV sekretoriato vadovas

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  OL L 331, 2010 12 15, p. 1.

1

(2)  2013 m. balandžio 4 d. Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacija ESRV/2013/1 dėl makroprudencinės politikos tarpinių tikslų ir priemonių (OL C 170, 2013 6 15, p. 1).

2

(3)  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/36/ES dėl galimybės verstis kredito įstaigų veikla ir dėl riziką ribojančios kredito įstaigų ir investicinių įmonių priežiūros, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2002/87/EB ir panaikinamos direktyvos 2006/48/EB bei 2006/49/EB (OL L 176, 2013 6 27, p. 338).

3

(4)  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 176, 2013 6 27, p. 1).

4

(5)  Grėsmės ES gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje, ESRV, 2016 m. lapkričio mėn., paskelbta ESRV svetainėje www.esrb.europa.eu.

5

(6)  2016 m. rugsėjo 22 d. Europos sisteminės rizikos valdybos įspėjimas ESRB/2016/10 dėl vidutinės trukmės grėsmių Nyderlandų gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje (OL C 31, 2017 1 31, p. 53).

6

(7)  Žr. Grėsmės EEE šalių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuose, ESRV, 2019 m., paskelbta ESRV svetainėje www.esrb.europa.eu.

7

(8)  2011 m. gruodžio 22 d. Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacija ESRV/2011/3 dėl nacionalinių institucijų įgaliojimų makrolygio rizikos ribojimo srityje (OL C 41, 2012 2 14, p. 1).

8

(9)  2016 m. spalio 31 d. Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacija ESRV/2016/14 dėl duomenų apie nekilnojamąjį turtą spragų užpildymo (OL C 31, 2017 1 31, p. 1).

9

---

I PRIEDAS

REKOMENDACIJOMS TAIKOMŲ ATITIKTIES KRITERIJŲ NUSTATYMAS

B rekomendacija. Skolininku grįstų priemonių griežtinimas ir kalibravimo metodas

B rekomendacijos 1 daliai taikomas šis atitikties kriterijus:

Prieš toliau mažinant esamas ribas, taikytinas paskolos ir vertės (LTV) santykiui, reikėtų įvertinti Nyderlandų poziciją ekonomikos ir finansų ciklų atžvilgiu, kad būtų galima nustatyti tinkamą tokių priemonių kalibravimą ir laipsnišką taikymą.

B rekomendacijos 2 daliai taikomas šis atitikties kriterijus:

Kalibruodami DSTI santykiui taikytiną ribą, Nyderlandai turėtų įvertinti galimą įvairių kalibravimui taikomos metodikos elementų prociklišką poveikį.

C rekomendacija. Kapitalu grįstų priemonių aktyvavimas

C rekomendacijai taikomi šie atitikties kriterijai.

| 1. | Prieš aktyvuojant kapitalu grįstas priemones, reikėtų įvertinti Nyderlandų poziciją ekonomikos ir finansų ciklų atžvilgiu, siekiant nustatyti, ar būtų tikslinga aktyvuoti tokias priemones. |
| --- | --- |

1.

Prieš aktyvuojant kapitalu grįstas priemones, reikėtų įvertinti Nyderlandų poziciją ekonomikos ir finansų ciklų atžvilgiu, siekiant nustatyti, ar būtų tikslinga aktyvuoti tokias priemones.

| 2. | Aktyvavus kapitalu grįstas priemones, gali prireikti toliau jas griežtinti arba aktyvuoti papildomas makroprudencines priemones, kad būtų išspręstos Nyderlanduose nustatytos grėsmių problemos; tai priklausys nuo aktyvuotų kapitalu grįstų priemonių pasirinkimo, nuo pradinio tų aktyvuotų priemonių kalibravimo ir nuo grėsmių vertinimo rezultatų. |
| --- | --- |

2.

Aktyvavus kapitalu grįstas priemones, gali prireikti toliau jas griežtinti arba aktyvuoti papildomas makroprudencines priemones, kad būtų išspręstos Nyderlanduose nustatytos grėsmių problemos; tai priklausys nuo aktyvuotų kapitalu grįstų priemonių pasirinkimo, nuo pradinio tų aktyvuotų priemonių kalibravimo ir nuo grėsmių vertinimo rezultatų.

D rekomendacija. Struktūriniai pokyčiai, susiję su hipotekinėmis paskolomis ir gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriumi

D rekomendacijai taikomas šis atitikties kriterijus.

Nustatant politikos alternatyvas ir prieš įgyvendinant bet kokius politikos pakeitimus, reikėtų įvertinti siūlomų priemonių poveikį, atsižvelgiant į Nyderlandų poziciją ekonomikos ir finansų ciklų atžvilgiu, siekiant užtikrinti, kad tokiomis priemonėmis nebūtų padidintos grėsmės Nyderlandų gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje arba jos nebūtų paskatintos.

---

| 30.10.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 366/29 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 366/29

---

EUROPOS SISTEMINĖS RIZIKOS VALDYBOS REKOMENDACIJA

2019 m. birželio 27 d.

dėl vidutinės trukmės grėsmių Suomijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje

(ESRV/2019/8)

(2019/C 366/05)

EUROPOS SISTEMINĖS RIZIKOS VALDYBOS BENDROJI VALDYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1092/2010 dėl Europos Sąjungos finansų sistemos makrolygio rizikos ribojimo priežiūros ir Europos sisteminės rizikos valdybos įsteigimo (1), ypač į jo 3, 16, 17 ir 18 straipsnius,

kadangi:

| (1) | nekilnojamojo turto sektorius vaidina svarbų vaidmenį ekonomikoje ir jo pokyčiai gali turėti esminės įtakos finansų sistemai. Praeityje įvykusios finansų krizės parodė, kad netvarūs pokyčiai nekilnojamojo turto rinkose gali sukelti rimtų pasekmių finansų sistemos stabilumui ir visai ekonomikai, o tai gali sukelti ir neigiamo poveikio išplitimą tarpvalstybiniu lygmeniu. Nepalankūs nekilnojamojo turto rinkos pokyčiai kai kuriose valstybėse narėse praeityje sukėlė didelių kredito nuostolių ir (arba) turėjo neigiamos įtakos realiajai ekonomikai. Tokios pasekmės atspindi glaudžią sąveiką tarp nekilnojamojo turto sektoriaus, finansavimo teikėjų ir kitų ekonomikos sektorių. Be to, stiprūs grįžtamojo ryšio tarp finansų sistemos ir realiosios ekonomikos ciklai sustiprina neigiamus pokyčius; |
| --- | --- |

(1)

nekilnojamojo turto sektorius vaidina svarbų vaidmenį ekonomikoje ir jo pokyčiai gali turėti esminės įtakos finansų sistemai. Praeityje įvykusios finansų krizės parodė, kad netvarūs pokyčiai nekilnojamojo turto rinkose gali sukelti rimtų pasekmių finansų sistemos stabilumui ir visai ekonomikai, o tai gali sukelti ir neigiamo poveikio išplitimą tarpvalstybiniu lygmeniu. Nepalankūs nekilnojamojo turto rinkos pokyčiai kai kuriose valstybėse narėse praeityje sukėlė didelių kredito nuostolių ir (arba) turėjo neigiamos įtakos realiajai ekonomikai. Tokios pasekmės atspindi glaudžią sąveiką tarp nekilnojamojo turto sektoriaus, finansavimo teikėjų ir kitų ekonomikos sektorių. Be to, stiprūs grįžtamojo ryšio tarp finansų sistemos ir realiosios ekonomikos ciklai sustiprina neigiamus pokyčius;

| (2) | šios sąsajos yra svarbios, kadangi jos reiškia, kad nekilnojamojo turto sektoriuje atsirandanti rizika gali turėti prociklišką sisteminį poveikį. Grėsmės finansų sistemai yra linkusios didėti nekilnojamojo turto ciklo kilimo fazės metu. Numanoma mažesnė finansavimo rizika ir lengviau gaunamas finansavimas gali prisidėti prie sparčios kreditavimo ir investicijų plėtros, taip pat padidėjusios nekilnojamojo turto paklausos, o tai sukelia turto kainų augimą. Kadangi išaugusi įkaito vertė toliau skatina kredito paklausą ir pasiūlą, ši save sustiprinanti dinamika gali sukelti potencialias sistemines pasekmes. Atvirkščiai, nekilnojamojo turto ciklo kritimo fazės metu griežtesnės kreditavimo sąlygos, aukštesnis rizikos vengimas ir nekilnojamojo turto kainų mažėjimas gali daryti neigiamą įtaką skolininkų ir skolintojų atsparumui, taip blogindamas ekonomines sąlygas; |
| --- | --- |

(2)

šios sąsajos yra svarbios, kadangi jos reiškia, kad nekilnojamojo turto sektoriuje atsirandanti rizika gali turėti prociklišką sisteminį poveikį. Grėsmės finansų sistemai yra linkusios didėti nekilnojamojo turto ciklo kilimo fazės metu. Numanoma mažesnė finansavimo rizika ir lengviau gaunamas finansavimas gali prisidėti prie sparčios kreditavimo ir investicijų plėtros, taip pat padidėjusios nekilnojamojo turto paklausos, o tai sukelia turto kainų augimą. Kadangi išaugusi įkaito vertė toliau skatina kredito paklausą ir pasiūlą, ši save sustiprinanti dinamika gali sukelti potencialias sistemines pasekmes. Atvirkščiai, nekilnojamojo turto ciklo kritimo fazės metu griežtesnės kreditavimo sąlygos, aukštesnis rizikos vengimas ir nekilnojamojo turto kainų mažėjimas gali daryti neigiamą įtaką skolininkų ir skolintojų atsparumui, taip blogindamas ekonomines sąlygas;

| (3) | su gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu susiję grėsmės gali būti sisteminės rizikos šaltinis ir gali daryti tiesioginę ir netiesioginę įtaką finansiniam stabilumui. Tiesioginė įtaka – tai hipotekos portfelių kredito nuostoliai, kylantys dėl neigiamų ekonominių ar finansinių sąlygų ir tuo pat metu atsirandantys neigiami pokyčiai gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje. Netiesioginė įtaka gali būti susijusi su namų ūkio vartojimo pokyčiais, sukeliančiais papildomų pasekmių realiajai ekonomikai ir finansiniam stabilumui; |
| --- | --- |

(3)

su gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu susiję grėsmės gali būti sisteminės rizikos šaltinis ir gali daryti tiesioginę ir netiesioginę įtaką finansiniam stabilumui. Tiesioginė įtaka – tai hipotekos portfelių kredito nuostoliai, kylantys dėl neigiamų ekonominių ar finansinių sąlygų ir tuo pat metu atsirandantys neigiami pokyčiai gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje. Netiesioginė įtaka gali būti susijusi su namų ūkio vartojimo pokyčiais, sukeliančiais papildomų pasekmių realiajai ekonomikai ir finansiniam stabilumui;

| (4) | kaip nurodyta Rekomendacijos ESRV/2013/1 (2) 4 konstatuojamojoje dalyje, galutinis makroprudencinės politikos tikslas yra prisidėti prie visos finansų sistemos stabilumo apsaugos, įskaitant finansų sistemos atsparumo stiprinimą ir sisteminės rizikos susidarymo mažinimą, taip užtikrinant tvarų finansų sektoriaus įnašą į ekonomikos augimą; |
| --- | --- |

(4)

kaip nurodyta Rekomendacijos ESRV/2013/1 (2) 4 konstatuojamojoje dalyje, galutinis makroprudencinės politikos tikslas yra prisidėti prie visos finansų sistemos stabilumo apsaugos, įskaitant finansų sistemos atsparumo stiprinimą ir sisteminės rizikos susidarymo mažinimą, taip užtikrinant tvarų finansų sektoriaus įnašą į ekonomikos augimą;

| (5) | šiuo tikslu makroprudencinės institucijos gali naudoti vieną ar daugiau kapitalu grįstų makroprudencinių priemonių, išdėstytų Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2013/36/ES (3) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 575/2013 (4), ir (arba) skolininku grįstas makroprudencines priemones, kurios išimtinai grindžiamos nacionaline teise, priklausomai nuo rizikos vertinimo. Kapitalu grįstomis priemonėmis visų pirma siekiama padidinti finansų sistemos atsparumą, o skolininku grįstos priemonės gali būti ypač tinkamos siekiant užkirsti kelią tolesniam sisteminės rizikos susidarymui; |
| --- | --- |

(5)

šiuo tikslu makroprudencinės institucijos gali naudoti vieną ar daugiau kapitalu grįstų makroprudencinių priemonių, išdėstytų Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2013/36/ES (3) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 575/2013 (4), ir (arba) skolininku grįstas makroprudencines priemones, kurios išimtinai grindžiamos nacionaline teise, priklausomai nuo rizikos vertinimo. Kapitalu grįstomis priemonėmis visų pirma siekiama padidinti finansų sistemos atsparumą, o skolininku grįstos priemonės gali būti ypač tinkamos siekiant užkirsti kelią tolesniam sisteminės rizikos susidarymui;

| (6) | papildomai Rekomendacija ESRV/2013/1 rekomenduojama, kad valstybės narės nustatytų teisinę sistemą, kuri leistų makroprudencinėms institucijoms tiesiogiai kontroliuoti makroprudencines priemones, nurodytas toje rekomendacijoje, arba teikti dėl jų rekomendacijas; |
| --- | --- |

(6)

papildomai Rekomendacija ESRV/2013/1 rekomenduojama, kad valstybės narės nustatytų teisinę sistemą, kuri leistų makroprudencinėms institucijoms tiesiogiai kontroliuoti makroprudencines priemones, nurodytas toje rekomendacijoje, arba teikti dėl jų rekomendacijas;

| (7) | 2016 m. Europos sisteminės rizikos valdyba (ESRV) atliko gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto pažeidžiamumo vertinimą visoje Sąjungoje (5). Šis vertinimas leido ESRV keliose šalyse nustatyti tam tikras vidutinės trukmės grėsmes, kaip sisteminės rizikos finansų stabilumui šaltinį, ir aštuonioms šalims, kurių viena buvo Suomija, pateikti įspėjimus (6); |
| --- | --- |

(7)

2016 m. Europos sisteminės rizikos valdyba (ESRV) atliko gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto pažeidžiamumo vertinimą visoje Sąjungoje (5). Šis vertinimas leido ESRV keliose šalyse nustatyti tam tikras vidutinės trukmės grėsmes, kaip sisteminės rizikos finansų stabilumui šaltinį, ir aštuonioms šalims, kurių viena buvo Suomija, pateikti įspėjimus (6);

| (8) | pagrindinė grėsmė, nustatyta Suomijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje 2016 m., buvo didelis ir vis didėjantis namų ūkių įsiskolinimas ir didelė dalis namų ūkių, kuriems kyla potenciali grėsmė nepalankių ekonominių ar finansinių sąlygų arba nepalankių pokyčių toje rinkoje atveju; |
| --- | --- |

(8)

pagrindinė grėsmė, nustatyta Suomijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje 2016 m., buvo didelis ir vis didėjantis namų ūkių įsiskolinimas ir didelė dalis namų ūkių, kuriems kyla potenciali grėsmė nepalankių ekonominių ar finansinių sąlygų arba nepalankių pokyčių toje rinkoje atveju;

| (9) | ESRV neseniai atliko sisteminį ir į ateitį orientuotą Europos ekonominės erdvės (EEE) grėsmių, susijusių su gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu, vertinimą (7); |
| --- | --- |

(9)

ESRV neseniai atliko sisteminį ir į ateitį orientuotą Europos ekonominės erdvės (EEE) grėsmių, susijusių su gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu, vertinimą (7);

| (10) | Suomijos atveju neseniai atliktas vertinimas parodė, kad namų ūkių įsiskolinimas yra didesnis nei 2016 m. Pastaruoju metu šis padidėjimas buvo iš dalies siejamas su paskolomis, kurias yra paėmę gyvenamųjų namų statybos bendrovės (8) ir kurios vėliau grąžinamos naudojant namų ūkių ir kitų investuotojų, turinčių šių bendrovių akcijų, pajamas. Be to, nauji duomenys apie skolinimo standartus naujų hipotekinių paskolų atveju pagrindžia ankstesnius duomenis apie kylančią grėsmę didelei daliai namų ūkių, imančių naujas hipotekines paskolas, nepalankių ekonominių ar finansinių sąlygų arba nepalankių pokyčių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje atveju; |
| --- | --- |

(10)

Suomijos atveju neseniai atliktas vertinimas parodė, kad namų ūkių įsiskolinimas yra didesnis nei 2016 m. Pastaruoju metu šis padidėjimas buvo iš dalies siejamas su paskolomis, kurias yra paėmę gyvenamųjų namų statybos bendrovės (8) ir kurios vėliau grąžinamos naudojant namų ūkių ir kitų investuotojų, turinčių šių bendrovių akcijų, pajamas. Be to, nauji duomenys apie skolinimo standartus naujų hipotekinių paskolų atveju pagrindžia ankstesnius duomenis apie kylančią grėsmę didelei daliai namų ūkių, imančių naujas hipotekines paskolas, nepalankių ekonominių ar finansinių sąlygų arba nepalankių pokyčių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje atveju;

| (11) | nuo 2016 m. Suomijos nacionalinės institucijos sugriežtino arba įvedė keletą skolininku ir kapitalu grįstų priemonių: i) 2017 m. Suomijos finansų priežiūros institucijos (Finanssivalvonta) valdyba, vadovaudamasi Reglamento (ES) Nr. 575/2013 458 straipsniu, vidaus reitingais pagrįstą metodą naudojančių kredito įstaigų būsto paskoloms nustatė vidutinio svertinio rizikos koeficiento žemutinę 15 % ribą; ii) 2018 m. visoms kredito įstaigoms buvo nustatytas sisteminės rizikos rezervas tarp 1 % ir 3 %; iii) 2018 m. riba, kuri taikoma paskolos ir turto vertės (LTV) santykiui, buvo sumažinta nuo 90 % iki 85 %; ir iv) taip pat 2018 m. Finanssivalvonta išleido rekomendacijas dėl skolinimo standartų naujoms paskoloms, taikytinas taip pat ir gyvenamųjų namų statybos bendrovėms išduotoms paskoloms. Be to, hipotekos palūkanų išlaidų mokestinis atskaitymas buvo sumažintas nuo 100 % 2011 m. iki 25 % 2019 m.; |
| --- | --- |

(11)

nuo 2016 m. Suomijos nacionalinės institucijos sugriežtino arba įvedė keletą skolininku ir kapitalu grįstų priemonių: i) 2017 m. Suomijos finansų priežiūros institucijos (Finanssivalvonta) valdyba, vadovaudamasi Reglamento (ES) Nr. 575/2013 458 straipsniu, vidaus reitingais pagrįstą metodą naudojančių kredito įstaigų būsto paskoloms nustatė vidutinio svertinio rizikos koeficiento žemutinę 15 % ribą; ii) 2018 m. visoms kredito įstaigoms buvo nustatytas sisteminės rizikos rezervas tarp 1 % ir 3 %; iii) 2018 m. riba, kuri taikoma paskolos ir turto vertės (LTV) santykiui, buvo sumažinta nuo 90 % iki 85 %; ir iv) taip pat 2018 m. Finanssivalvonta išleido rekomendacijas dėl skolinimo standartų naujoms paskoloms, taikytinas taip pat ir gyvenamųjų namų statybos bendrovėms išduotoms paskoloms. Be to, hipotekos palūkanų išlaidų mokestinis atskaitymas buvo sumažintas nuo 100 % 2011 m. iki 25 % 2019 m.;

| (12) | nepaisant šių neseniai įvestų priemonių ir išskyrus LTV santykiui taikomą ribą, kitos teisiškai privalomos skolininku grįstos priemonės, kaip antai ribos, kurios taikomos paskolos ir turto vertės (LTV) santykiui, skolos tvarkymo ir pajamų (DSTI) santykiui ir termino ribos, vis dar yra neprieinamos Suomijoje, nors tokių priemonių vidutiniu laikotarpiu gali prireikti, jeigu grėsmės, susijusios su namų ūkių įsiskolinimu, ir toliau didės. Ribų, kurios taikomos DTI santykiui arba DSTI santykiui, aktyvavimas kartu su termino ribomis, padidintų dabar taikomų esamų makroprudencinių priemonių veiksmingumą. Be to, LTV santykis šiuo metu yra apibrėžiamas taip, kad įkaitu gali būti laikomas ne tik nekilnojamasis turtas, bet taip pat ir kitas turtas; |
| --- | --- |

(12)

nepaisant šių neseniai įvestų priemonių ir išskyrus LTV santykiui taikomą ribą, kitos teisiškai privalomos skolininku grįstos priemonės, kaip antai ribos, kurios taikomos paskolos ir turto vertės (LTV) santykiui, skolos tvarkymo ir pajamų (DSTI) santykiui ir termino ribos, vis dar yra neprieinamos Suomijoje, nors tokių priemonių vidutiniu laikotarpiu gali prireikti, jeigu grėsmės, susijusios su namų ūkių įsiskolinimu, ir toliau didės. Ribų, kurios taikomos DTI santykiui arba DSTI santykiui, aktyvavimas kartu su termino ribomis, padidintų dabar taikomų esamų makroprudencinių priemonių veiksmingumą. Be to, LTV santykis šiuo metu yra apibrėžiamas taip, kad įkaitu gali būti laikomas ne tik nekilnojamasis turtas, bet taip pat ir kitas turtas;

| (13) | todėl ESRV padarė išvadą, kad makroprudencinės priemonės, kurios dabar yra taikomos arba yra prieinamos Suomijoje, yra iš dalies tinkamos ir iš dalies pakankamos, kad būtų išspręstos su namų ūkių įsiskolinimu susijusios grėsmių problemos vidutinės trukmės laikotarpiu. Todėl siekiant išspręsti šių grėsmių problemą, galinčią tapti sisteminės rizikos šaltiniu, reikia imtis tolesnių politikos veiksmų. Šioje rekomendacijoje siūlomomis priemonėmis siekiama papildyti esamas makroprudencines priemones Suomijoje; |
| --- | --- |

(13)

todėl ESRV padarė išvadą, kad makroprudencinės priemonės, kurios dabar yra taikomos arba yra prieinamos Suomijoje, yra iš dalies tinkamos ir iš dalies pakankamos, kad būtų išspręstos su namų ūkių įsiskolinimu susijusios grėsmių problemos vidutinės trukmės laikotarpiu. Todėl siekiant išspręsti šių grėsmių problemą, galinčią tapti sisteminės rizikos šaltiniu, reikia imtis tolesnių politikos veiksmų. Šioje rekomendacijoje siūlomomis priemonėmis siekiama papildyti esamas makroprudencines priemones Suomijoje;

| (14) | šia rekomendacija siekiama rekomenduoti Suomijos teisėje įvesti papildomas teisiškai privalomas skolininku grįstas priemones, taip pat priimti tokias priemones, siekiant užkirsti kelią grėsmėms, susijusioms su namų ūkių įsiskolinimo didėjimu; |
| --- | --- |

(14)

šia rekomendacija siekiama rekomenduoti Suomijos teisėje įvesti papildomas teisiškai privalomas skolininku grįstas priemones, taip pat priimti tokias priemones, siekiant užkirsti kelią grėsmėms, susijusioms su namų ūkių įsiskolinimo didėjimu;

| (15) | ši rekomendacija nedaro poveikio Sąjungos centrinių bankų įgaliojimams pinigų politikos srityje; |
| --- | --- |

(15)

ši rekomendacija nedaro poveikio Sąjungos centrinių bankų įgaliojimams pinigų politikos srityje;

| (16) | ESRV rekomendacijos skelbiamos po to, kai Bendroji valdyba praneša Europos Sąjungos Tarybai apie ketinimą tai padaryti ir suteikia Tarybai galimybę reaguoti, ir po to, kai adresatams buvo pranešta apie ketinimą paskelbti, |
| --- | --- |

(16)

ESRV rekomendacijos skelbiamos po to, kai Bendroji valdyba praneša Europos Sąjungos Tarybai apie ketinimą tai padaryti ir suteikia Tarybai galimybę reaguoti, ir po to, kai adresatams buvo pranešta apie ketinimą paskelbti,

PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:

1 SKIRSNIS

REKOMENDACIJOS

A rekomendacija. Skolininku grįstų priemonių teisinė sistema

| 1. | Rekomenduojama, kad Suomija užtikrintų, kad dabartinė skolininku grįstų priemonių teisinė sistema apimtų bent jau šias teisiškai privalomas skolininku grįstas priemones:






  a) | arba ribas, kurios taikomos DTI santykiui, arba ribas, kurios taikomos DSTI santykiui; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

arba ribas, kurios taikomos DTI santykiui, arba ribas, kurios taikomos DSTI santykiui;

| b) | ribas, kurios taikomos LTV santykiui, ir |
| --- | --- |

b)

ribas, kurios taikomos LTV santykiui, ir

| c) | termino ribas. |
| --- | --- |

c)

termino ribas.

| 2. | Rekomenduojama, kad Suomija dabartinėje skolininku grįstų priemonių teisinėje sistemoje iš dalies pakeistų LTV santykio apibrėžtį. |
| --- | --- |

2.

B rekomendacija. Su pajamomis susijusių skolininku grįstų priemonių aktyvavimas

| 1. | Rekomenduojama, kad tol, kol dabartinė teisinė sistema nėra iš dalies pakeista, kaip nurodyta A rekomendacijoje, Suomijos nacionalinės institucijos, kurioms pavesta aktyvuoti su pajamomis susijusias skolininku grįstas priemones, taikytų teisiškai neprivalomas skolininku grįstas priemones, siekiant užkirsti kelią, kad didelė ar vis didėjanti skolininkų, imančių naujas hipotekines paskolas, dalis, nebūtų pajėgūs tvarkyti savo skolos ar išlaikyti vartojimą esant nepalankioms ekonominėms ar finansinėms sąlygoms ar nepalankiems pokyčiams gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Rekomenduojama, kad po to, kai dabartinė teisinė sistema yra iš dalies pakeičiama, kaip nurodyta A rekomendacijoje, Suomijos nacionalinės institucijos, kurioms pavesta aktyvuoti ar kalibruoti su pajamomis susijusias skolininku grįstas priemones, atitinkamai aktyvuotų ar kalibruotų teisiškai privalomas su pajamomis susijusias skolininku grįstas priemones, toliau siekiant B rekomendacijos 1 dalyje nurodytų tikslų. |
| --- | --- |

2.

2 SKIRSNIS

ĮGYVENDINIMAS

1.   Apibrėžtys

Šioje rekomendacijoje vartojamos šios apibrėžtys:

| a) | skolininku grįstos priemonės – makroprudencinės priemonės, skirtos skolininkams; |
| --- | --- |

a)

skolininku grįstos priemonės – makroprudencinės priemonės, skirtos skolininkams;

| b) | tiesioginė kontrolė – realūs ir veiksmingi įgaliojimai nustatyti ir keisti, siekiant galutinio arba tarpinio tikslo, makroprudencines priemones, taikomas finansų įstaigoms, kurios patenka į atitinkamos makroprudencinės institucijos veiksmų sritį; |
| --- | --- |

b)

tiesioginė kontrolė – realūs ir veiksmingi įgaliojimai nustatyti ir keisti, siekiant galutinio arba tarpinio tikslo, makroprudencines priemones, taikomas finansų įstaigoms, kurios patenka į atitinkamos makroprudencinės institucijos veiksmų sritį;

| c) | įgaliojimai teikti rekomendacijas – įgaliojimai teikti makroprudencinių priemonių taikymo gaires rekomendacijų forma, kai tai būtina siekiant galutinio arba tarpinio tikslo; |
| --- | --- |

c)

įgaliojimai teikti rekomendacijas – įgaliojimai teikti makroprudencinių priemonių taikymo gaires rekomendacijų forma, kai tai būtina siekiant galutinio arba tarpinio tikslo;

| d) | paskolos ir turto vertės santykis (LTV santykis) – visų paskolų ar paskolų dalių, skolininko užtikrintų nekilnojamuoju turtu, sumos paskolos sandorio sudarymo metu ir turto vertės paskolos sandorio sudarymo metu santykis; |
| --- | --- |

d)

paskolos ir turto vertės santykis (LTV santykis) – visų paskolų ar paskolų dalių, skolininko užtikrintų nekilnojamuoju turtu, sumos paskolos sandorio sudarymo metu ir turto vertės paskolos sandorio sudarymo metu santykis;

| e) | teisiškai privalomos skolininku grįstos priemonės – skolininku grįstos priemonės, nustatytos teisiškai privalomais aktais; |
| --- | --- |

e)

teisiškai privalomos skolininku grįstos priemonės – skolininku grįstos priemonės, nustatytos teisiškai privalomais aktais;

| f) | įsiskolinimo ir pajamų santykis (DTI santykis) – viso skolininko įsiskolinimo paskolos sandorio sudarymo metu santykis su skolininko disponuojamosiomis visomis metinėmis pajamomis paskolos sandorio sudarymo metu; |
| --- | --- |

f)

įsiskolinimo ir pajamų santykis (DTI santykis) – viso skolininko įsiskolinimo paskolos sandorio sudarymo metu santykis su skolininko disponuojamosiomis visomis metinėmis pajamomis paskolos sandorio sudarymo metu;

| g) | skolos tvarkymas – bendra palūkanų ir paskolos suma, sudaranti bendrą skolininko įsiskolinimą tam tikru laikotarpiu (dažniausiai per vienerius metus); |
| --- | --- |

g)

skolos tvarkymas – bendra palūkanų ir paskolos suma, sudaranti bendrą skolininko įsiskolinimą tam tikru laikotarpiu (dažniausiai per vienerius metus);

| h) | skolos tvarkymo sąnaudų ir pajamų santykis (DSTI santykis) – metinė bendra skola, palyginti su visomis skolininko metinėmis disponuojamomis pajamomis paskolos sandorio sudarymo metu; |
| --- | --- |

h)

skolos tvarkymo sąnaudų ir pajamų santykis (DSTI santykis) – metinė bendra skola, palyginti su visomis skolininko metinėmis disponuojamomis pajamomis paskolos sandorio sudarymo metu;

| i) | terminas – metais išreikšta gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto paskolos sutarties trukmė, buvusi paskolos sandorio sudarymo metu; |
| --- | --- |

i)

terminas – metais išreikšta gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto paskolos sutarties trukmė, buvusi paskolos sandorio sudarymo metu;

| j) | vidutinė trukmė – trejų metų laikotarpis; |
| --- | --- |

j)

vidutinė trukmė – trejų metų laikotarpis;

| k) | su pajamomis susijusios skolininku grįstos priemonės – ribos, kurios taikomos DTI santykiui, arba ribos, kurios taikomos DSTI santykiui; |
| --- | --- |

k)

su pajamomis susijusios skolininku grįstos priemonės – ribos, kurios taikomos DTI santykiui, arba ribos, kurios taikomos DSTI santykiui;

| l) | makroprudencinė institucija – nacionalinė makroprudencinė institucija, turinti Rekomendacijoje ESRV/2011/3 (9) nustatytus tikslus, susitarimus, įgaliojimus, atskaitomybės reikalavimus ir kitus požymius. |
| --- | --- |

l)

makroprudencinė institucija – nacionalinė makroprudencinė institucija, turinti Rekomendacijoje ESRV/2011/3 (9) nustatytus tikslus, susitarimus, įgaliojimus, atskaitomybės reikalavimus ir kitus požymius.

2.   Įgyvendinimo kriterijai

| 1. | Ši rekomendacija įgyvendinama taikant tokius kriterijus:






  a) | deramas dėmesys turėtų būti skiriamas proporcingumo principui, atsižvelgiant į A rekomendacijos ir B rekomendacijos tikslą ir turinį; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

deramas dėmesys turėtų būti skiriamas proporcingumo principui, atsižvelgiant į A rekomendacijos ir B rekomendacijos tikslą ir turinį;

| b) | A rekomendacija privalo būti įgyvendinta prieš B rekomendacijos 2 dalį, siekiant užtikrinti atitiktį B rekomendacijos 2 daliai; |
| --- | --- |

b)

A rekomendacija privalo būti įgyvendinta prieš B rekomendacijos 2 dalį, siekiant užtikrinti atitiktį B rekomendacijos 2 daliai;

| c) | aktyvuojant su pajamomis susijusias skolininku grįstas priemones pagal B rekomendaciją, jų kalibravimas ir laipsniškas įvedimas turėtų atsižvelgti į Suomijos poziciją ekonomikos ir finansų ciklų atžvilgiu, taip pat į bet kokį galimą poveikį susijusioms sąnaudoms ir naudai; |
| --- | --- |

c)

aktyvuojant su pajamomis susijusias skolininku grįstas priemones pagal B rekomendaciją, jų kalibravimas ir laipsniškas įvedimas turėtų atsižvelgti į Suomijos poziciją ekonomikos ir finansų ciklų atžvilgiu, taip pat į bet kokį galimą poveikį susijusioms sąnaudoms ir naudai;

| d) | konkretūs A rekomendacijos ir B rekomendacijos atitikties kriterijai išdėstyti I priede. |
| --- | --- |

d)

konkretūs A rekomendacijos ir B rekomendacijos atitikties kriterijai išdėstyti I priede.

| 2. | Šios rekomendacijos adresatai turi pranešti ESRV ir Tarybai apie veiksmus, kurių buvo imtasi dėl šios rekomendacijos, arba tinkamai pateisinti neveikimą. Ataskaitose turi būti pateikiama bent:






  a) | informacija apie veiksmų, kurių imtasi, esmę ir grafiką; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

informacija apie veiksmų, kurių imtasi, esmę ir grafiką;

| b) | grėsmių, susijusių su namų ūkių įsiskolinimu ir naujų hipotekinių paskolų skolinimo standartais, vertinimas, įskaitant naujų hipotekinių paskolų paskirstymą pagal jų LTV, DTI ir DSTI santykius, ir terminus, atitinkamus santykius apskaičiuojant pagal Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacijos ESRV/2016/14 (10) IV priedą, kartu su veiksmų įgyvendinimu, atsižvelgiant į šios rekomendacijos tikslus; |
| --- | --- |

b)

grėsmių, susijusių su namų ūkių įsiskolinimu ir naujų hipotekinių paskolų skolinimo standartais, vertinimas, įskaitant naujų hipotekinių paskolų paskirstymą pagal jų LTV, DTI ir DSTI santykius, ir terminus, atitinkamus santykius apskaičiuojant pagal Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacijos ESRV/2016/14 (10) IV priedą, kartu su veiksmų įgyvendinimu, atsižvelgiant į šios rekomendacijos tikslus;

| c) | išsamus bet kokio neveikimo ar nukrypimo nuo šios rekomendacijos, įskaitant bet kokį uždelsimą, pateisinimas. |
| --- | --- |

c)

išsamus bet kokio neveikimo ar nukrypimo nuo šios rekomendacijos, įskaitant bet kokį uždelsimą, pateisinimas.

3.   Tolesnių veiksmų grafikas

Šios rekomendacijos adresatai turi pranešti ESRV ir Tarybai apie veiksmus, kurių buvo imtasi dėl šios rekomendacijos, arba tinkamai pateisinti savo neveikimą, laikantis šio grafiko:

| a) | A rekomendacija







  i) | Iki 2020 m. spalio 31 d. A rekomendacijos adresatas turi pateikti ESRV ir Tarybai tarpinę ataskaitą apie A rekomendacijos įgyvendinimą, nurodydamas bent jau tai, ar A rekomendaciją planuojama įgyvendinti ir kuri įstaiga ar įstaigos priims sprendimą aktyvuoti ir įgyvendinti toje rekomendacijoje nurodytas skolininku grįstas priemones. ESRV gali pranešti A rekomendacijos adresatui savo nuomonę dėl tarpinės ataskaitos. |
| --- | --- | --- |

a)

A rekomendacija

i)

Iki 2020 m. spalio 31 d. A rekomendacijos adresatas turi pateikti ESRV ir Tarybai tarpinę ataskaitą apie A rekomendacijos įgyvendinimą, nurodydamas bent jau tai, ar A rekomendaciją planuojama įgyvendinti ir kuri įstaiga ar įstaigos priims sprendimą aktyvuoti ir įgyvendinti toje rekomendacijoje nurodytas skolininku grįstas priemones. ESRV gali pranešti A rekomendacijos adresatui savo nuomonę dėl tarpinės ataskaitos.

| ii) | Iki 2021 m. kovo 31 d. A rekomendacijos adresatas turi pateikti ESRV ir Tarybai galutinę A rekomendacijos įgyvendinimo ataskaitą. |
| --- | --- |

ii)

Iki 2021 m. kovo 31 d. A rekomendacijos adresatas turi pateikti ESRV ir Tarybai galutinę A rekomendacijos įgyvendinimo ataskaitą.

| b) | B rekomendacija

  Iki 2020 m. spalio 31 d., o vėliau kasmet iki 2022 m. spalio 31 d. B rekomendacijos adresatai turi pateikti ESRV ir Tarybai ataskaitą apie veiksmus, kurių buvo imtasi įgyvendinant su pajamomis susijusias skolininku grįstas priemones arba bet kurias kitas prieinamas priemones, kuriomis sprendžiamos grėsmių, susijusių su namų ūkių įsiskolinimu ir naujų hipotekinių paskolų teikimo standartais Suomijoje, problemos. Kai yra daugiau nei viena įstaiga, atsakinga už veiksmus, kuriais sprendžiamos nustatytų grėsmių problemos, turėtų būti pateikta viena bendra ataskaita. |
| --- | --- |

b)

B rekomendacija

Iki 2020 m. spalio 31 d., o vėliau kasmet iki 2022 m. spalio 31 d. B rekomendacijos adresatai turi pateikti ESRV ir Tarybai ataskaitą apie veiksmus, kurių buvo imtasi įgyvendinant su pajamomis susijusias skolininku grįstas priemones arba bet kurias kitas prieinamas priemones, kuriomis sprendžiamos grėsmių, susijusių su namų ūkių įsiskolinimu ir naujų hipotekinių paskolų teikimo standartais Suomijoje, problemos. Kai yra daugiau nei viena įstaiga, atsakinga už veiksmus, kuriais sprendžiamos nustatytų grėsmių problemos, turėtų būti pateikta viena bendra ataskaita.

4.   Stebėsena ir vertinimas

| 1. | ESRV sekretoriatas:






  a) | padės adresatams, užtikrindamas koordinuotą ataskaitų teikimą, teiks reikiamus ataskaitų šablonus, o prireikus – išsamiau apibūdins tolesnių veiksmų tvarką ir grafiką; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

padės adresatams, užtikrindamas koordinuotą ataskaitų teikimą, teiks reikiamus ataskaitų šablonus, o prireikus – išsamiau apibūdins tolesnių veiksmų tvarką ir grafiką;

| b) | tikrins adresatų tolesnius veiksmus, teiks pagalbą, kai jie to prašo, ir teiks Bendrajai valdybai ataskaitą apie tolesnius veiksmus. Trys vertinimai bus atliekami taip:






  i) | iki 2020 m. gruodžio 31 d. dėl B rekomendacijos įgyvendinimo; |
| --- | --- | --- |

b)

tikrins adresatų tolesnius veiksmus, teiks pagalbą, kai jie to prašo, ir teiks Bendrajai valdybai ataskaitą apie tolesnius veiksmus. Trys vertinimai bus atliekami taip:

i)

iki 2020 m. gruodžio 31 d. dėl B rekomendacijos įgyvendinimo;

| ii) | iki 2021 m. gruodžio 31 d. dėl A ir B rekomendacijų įgyvendinimo; ir |
| --- | --- |

ii)

iki 2021 m. gruodžio 31 d. dėl A ir B rekomendacijų įgyvendinimo; ir

| iii) | iki 2022 m. gruodžio 31 d. dėl B rekomendacijos įgyvendinimo; |
| --- | --- |

iii)

iki 2022 m. gruodžio 31 d. dėl B rekomendacijos įgyvendinimo;

| 2. | Bendroji valdyba įvertins adresatų pateiktas ataskaitas apie veiksmus ir pateisinimus ir, kai tinkama, galės nuspręsti, kad šios rekomendacijos nebuvo laikomasi ir kad adresatas nepateikė tinkamo savo neveikimo pateisinimo. |
| --- | --- |

2.

Priimta Frankfurte prie Maino 2019 m. birželio 27 d.

ESRV sekretoriato vadovas

ESRV bendrosios valdybos vardu

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  OL L 331, 2010 12 15, p. 1.

1

(2)  2013 m. balandžio 4 d. Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacija ESRV/2013/1 dėl makroprudencinės politikos tarpinių tikslų ir priemonių (OL C 170, 2013 6 15, p. 1).

2

(3)  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/36/ES dėl galimybės verstis kredito įstaigų veikla ir dėl riziką ribojančios kredito įstaigų ir investicinių įmonių priežiūros, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2002/87/EB ir panaikinamos direktyvos 2006/48/EB bei 2006/49/EB (OL L 176, 2013 6 27, p. 338).

3

(4)  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 176, 2013 6 27, p. 1).

4

(5)  Grėsmės ES gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje, ESRV, 2016 m. lapkričio mėn., paskelbta ESRV svetainėje www.esrb.europa.eu.

5

(6)  2016 m. rugsėjo 22 d. Europos sisteminės rizikos valdybos įspėjimas ESRV/2016/08 dėl vidutinės trukmės grėsmių Suomijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje (OL C 31, 2017 1 31, p. 49).

6

(7)  Žr. Grėsmės EEE šalių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuose, ESRV, 2019 m., paskelbta ESRV svetainėje www.esrb.europa.eu.

7

(8)  Suomiškai: asunto-osakeyhtiö.

8

-osakeyhtiö

(9)  2011 m. gruodžio 22 d. Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacija ESRV/2011/3 dėl nacionalinių institucijų įgaliojimų makrolygio rizikos ribojimo srityje (OL C 41, 2012 2 14, p. 1).

9

(10)  2016 m. spalio 31 d. Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacija ESRV/2016/14 dėl duomenų apie nekilnojamąjį turtą spragų užpildymo (OL C 31, 2017 1 31, p. 1).

10

---

I PRIEDAS

REKOMENDACIJOMS TAIKOMŲ ATITIKTIES KRITERIJŲ NUSTATYMAS

A rekomendacija. Skolininku grįstų priemonių teisinė sistema

A rekomendacijai taikomi šie atitikties kriterijai.

| 1. | Skolininku grįstų priemonių teisinė sistema Suomijoje turėtų užtikrinti, kad:






  a) | ribos, kurios taikomos įsiskolinimo ir pajamų (DTI) santykiui ir skolos tvarkymo sąnaudų ir pajamų (DSTI) santykiui, taip pat termino ribos, yra taikomos paskoloms, kurios teikiamos visų rūšių skolininkams ir kurias teikia visų rūšių skolintojai, kad būtų išvengta ribų apėjimo naudojant paskolas gyvenamųjų namų statybos bendrovėms arba kitus metodus; |
| --- | --- | --- |

1.

Skolininku grįstų priemonių teisinė sistema Suomijoje turėtų užtikrinti, kad:

a)

ribos, kurios taikomos įsiskolinimo ir pajamų (DTI) santykiui ir skolos tvarkymo sąnaudų ir pajamų (DSTI) santykiui, taip pat termino ribos, yra taikomos paskoloms, kurios teikiamos visų rūšių skolininkams ir kurias teikia visų rūšių skolintojai, kad būtų išvengta ribų apėjimo naudojant paskolas gyvenamųjų namų statybos bendrovėms arba kitus metodus;

| b) | apskaičiuojant paskolos ir turto vertės (LTV) santykį, tik nekilnojamasis turtas gali būti laikomas įkaitu; |
| --- | --- |

b)

apskaičiuojant paskolos ir turto vertės (LTV) santykį, tik nekilnojamasis turtas gali būti laikomas įkaitu;

| c) | Suomijos nacionalinės institucijos, kurioms pavesta aktyvuoti skolininku grįstas priemones, turėtų įgaliojimus aktyvuoti teisiškai privalomas skolininku grįstas priemones veiksmingai ir iš anksto, ir joms būtų suteiktas būtinas lankstumas modeliuojant tas priemones, atsižvelgiant į nustatytas grėsmes. |
| --- | --- |

c)

Suomijos nacionalinės institucijos, kurioms pavesta aktyvuoti skolininku grįstas priemones, turėtų įgaliojimus aktyvuoti teisiškai privalomas skolininku grįstas priemones veiksmingai ir iš anksto, ir joms būtų suteiktas būtinas lankstumas modeliuojant tas priemones, atsižvelgiant į nustatytas grėsmes.

| 2. | Skolininku grįstų priemonių teisinės sistemos daliniai pakeitimai Suomijoje turėtų įsigalioti ne vėliau kaip 2021 m. liepos 1 d. |
| --- | --- |

2.

Skolininku grįstų priemonių teisinės sistemos daliniai pakeitimai Suomijoje turėtų įsigalioti ne vėliau kaip 2021 m. liepos 1 d.

B rekomendacija. Su pajamomis susijusių skolininku grįstų priemonių aktyvavimas

B rekomendacijai taikomas šis atitikties kriterijus:

| 1. | Siekiant užkirsti kelią tam, kad didelė ar vis didėjanti skolininkų, imančių naujas hipotekines paskolas, dalis, nebūtų pajėgūs tvarkyti savo skolos ar išlaikyti vartojimą esant nepalankioms ekonominėms ar finansinėms sąlygoms ar nepalankiems pokyčiams gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje, Suomijos nacionalinės institucijos turėtų naudoti vieną ar kelias su pajamomis susijusias skolininku grįstas priemones kartu (pvz., LTV santykio ribas kartu su DTI santykio ribomis, arba su DSTI santykio ribomis, ir termino ribas), siekiant užtikrinti priemonių veiksmingumą ir sumažinti bet kokią galimybę jas apeiti arba kilti nenumatytoms pasekmėms, kurios galėtų sumažinti jų veiksmingumą ir sukeltų galimą riziką kitose srityse. |
| --- | --- |

1.

Siekiant užkirsti kelią tam, kad didelė ar vis didėjanti skolininkų, imančių naujas hipotekines paskolas, dalis, nebūtų pajėgūs tvarkyti savo skolos ar išlaikyti vartojimą esant nepalankioms ekonominėms ar finansinėms sąlygoms ar nepalankiems pokyčiams gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje, Suomijos nacionalinės institucijos turėtų naudoti vieną ar kelias su pajamomis susijusias skolininku grįstas priemones kartu (pvz., LTV santykio ribas kartu su DTI santykio ribomis, arba su DSTI santykio ribomis, ir termino ribas), siekiant užtikrinti priemonių veiksmingumą ir sumažinti bet kokią galimybę jas apeiti arba kilti nenumatytoms pasekmėms, kurios galėtų sumažinti jų veiksmingumą ir sukeltų galimą riziką kitose srityse.

| 2. | Prieš aktyvuojant su pajamomis susijusias skolininku grįstas priemones, reikėtų įvertinti Suomijos poziciją ekonomikos ir finansų ciklų atžvilgiu, kad būtų galima nustatyti tinkamą tokių priemonių kalibravimą ir laipsnišką įvedimą. |
| --- | --- |

2.

Prieš aktyvuojant su pajamomis susijusias skolininku grįstas priemones, reikėtų įvertinti Suomijos poziciją ekonomikos ir finansų ciklų atžvilgiu, kad būtų galima nustatyti tinkamą tokių priemonių kalibravimą ir laipsnišką įvedimą.

| 3. | Aktyvavus su pajamomis susijusias skolininku grįstas priemones, gali prireikti toliau jas griežtinti arba aktyvuoti papildomas makroprudencines priemones, kad būtų išspręstos Suomijoje nustatytų grėsmių problema; tai priklausys nuo aktyvuotų su pajamomis susijusių skolininku grįstų priemonių pasirinkimo, nuo pradinio tų aktyvuotų priemonių kalibravimo ir nuo grėsmių vertinimo rezultatų. |
| --- | --- |

3.

Aktyvavus su pajamomis susijusias skolininku grįstas priemones, gali prireikti toliau jas griežtinti arba aktyvuoti papildomas makroprudencines priemones, kad būtų išspręstos Suomijoje nustatytų grėsmių problema; tai priklausys nuo aktyvuotų su pajamomis susijusių skolininku grįstų priemonių pasirinkimo, nuo pradinio tų aktyvuotų priemonių kalibravimo ir nuo grėsmių vertinimo rezultatų.

| 4. | Aktyvuojant ar kalibruojant su pajamomis susijusias skolininku grįstas priemones, Suomijos nacionalinės institucijos, kurioms pavesta aktyvuoti ar kalibruoti su pajamomis susijusias skolininku grįstas priemones, turėtų atsižvelgti į visas paskolas, kurias turi tvarkyti namų ūkiai, naudodami savo pajamas, nepriklausomai nuo paskolos rūšies (t. y. paskolas gyvenamųjų namų statybos bendrovėms laikant paskolomis namų ūkiams). |
| --- | --- |

4.

Aktyvuojant ar kalibruojant su pajamomis susijusias skolininku grįstas priemones, Suomijos nacionalinės institucijos, kurioms pavesta aktyvuoti ar kalibruoti su pajamomis susijusias skolininku grįstas priemones, turėtų atsižvelgti į visas paskolas, kurias turi tvarkyti namų ūkiai, naudodami savo pajamas, nepriklausomai nuo paskolos rūšies (t. y. paskolas gyvenamųjų namų statybos bendrovėms laikant paskolomis namų ūkiams).

---

| 30.10.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 366/35 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 366/35

---

EUROPOS SISTEMINĖS RIZIKOS VALDYBOS REKOMENDACIJA

2019 m. birželio 27 d.

dėl vidutinės trukmės grėsmių Švedijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje

(ESRV/2019/9)

(2019/C 366/06)

EUROPOS SISTEMINĖS RIZIKOS VALDYBOS BENDROJI VALDYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1092/2010 dėl Europos Sąjungos finansų sistemos makrolygio rizikos ribojimo priežiūros ir Europos sisteminės rizikos valdybos įsteigimo  (1)
  , ypač į jo 3, 16, 17 ir 18 straipsnius,

kadangi:

| (1) | nekilnojamojo turto sektorius vaidina svarbų vaidmenį ekonomikoje ir jo pokyčiai gali turėti esminės įtakos finansų sistemai. Praeityje įvykusios finansų krizės parodė, kad netvarūs pokyčiai nekilnojamojo turto rinkose gali sukelti rimtų pasekmių finansų sistemos stabilumui ir visai ekonomikai, o tai gali sukelti ir neigiamo poveikio išplitimą tarpvalstybiniu lygmeniu. Nepalankūs nekilnojamojo turto rinkos pokyčiai kai kuriose valstybėse narėse praeityje sukėlė didelių kredito nuostolių ir (arba) turėjo neigiamos įtakos realiajai ekonomikai. Tokios pasekmės atspindi glaudžią sąveiką tarp nekilnojamojo turto sektoriaus, finansavimo teikėjų ir kitų ekonomikos sektorių. Be to, stiprūs grįžtamojo ryšio tarp finansų sistemos ir realiosios ekonomikos ciklai sustiprina neigiamus pokyčius; |
| --- | --- |

(1)

nekilnojamojo turto sektorius vaidina svarbų vaidmenį ekonomikoje ir jo pokyčiai gali turėti esminės įtakos finansų sistemai. Praeityje įvykusios finansų krizės parodė, kad netvarūs pokyčiai nekilnojamojo turto rinkose gali sukelti rimtų pasekmių finansų sistemos stabilumui ir visai ekonomikai, o tai gali sukelti ir neigiamo poveikio išplitimą tarpvalstybiniu lygmeniu. Nepalankūs nekilnojamojo turto rinkos pokyčiai kai kuriose valstybėse narėse praeityje sukėlė didelių kredito nuostolių ir (arba) turėjo neigiamos įtakos realiajai ekonomikai. Tokios pasekmės atspindi glaudžią sąveiką tarp nekilnojamojo turto sektoriaus, finansavimo teikėjų ir kitų ekonomikos sektorių. Be to, stiprūs grįžtamojo ryšio tarp finansų sistemos ir realiosios ekonomikos ciklai sustiprina neigiamus pokyčius;

| (2) | šios sąsajos yra svarbios, kadangi jos reiškia, kad nekilnojamojo turto sektoriuje atsirandanti rizika gali turėti prociklišką sisteminį poveikį. Grėsmės finansų sistemai yra linkusios didėti nekilnojamojo turto ciklo kilimo fazės metu. Numanoma mažesnė finansavimo rizika ir lengviau gaunamas finansavimas gali prisidėti prie sparčios kreditavimo ir investicijų plėtros, taip pat padidėjusios nekilnojamojo turto paklausos, o tai sukelia turto kainų augimą. Kadangi išaugusi įkaito vertė toliau skatina kredito paklausą ir pasiūlą, ši save sustiprinanti dinamika gali sukelti potencialias sistemines pasekmes. Atvirkščiai, nekilnojamojo turto ciklo kritimo fazės metu griežtesnės kreditavimo sąlygos, aukštesnis rizikos vengimas ir nekilnojamojo turto kainų mažėjimas gali daryti neigiamą įtaką skolininkų ir skolintojų atsparumui, taip blogindamas ekonomines sąlygas; |
| --- | --- |

(2)

šios sąsajos yra svarbios, kadangi jos reiškia, kad nekilnojamojo turto sektoriuje atsirandanti rizika gali turėti prociklišką sisteminį poveikį. Grėsmės finansų sistemai yra linkusios didėti nekilnojamojo turto ciklo kilimo fazės metu. Numanoma mažesnė finansavimo rizika ir lengviau gaunamas finansavimas gali prisidėti prie sparčios kreditavimo ir investicijų plėtros, taip pat padidėjusios nekilnojamojo turto paklausos, o tai sukelia turto kainų augimą. Kadangi išaugusi įkaito vertė toliau skatina kredito paklausą ir pasiūlą, ši save sustiprinanti dinamika gali sukelti potencialias sistemines pasekmes. Atvirkščiai, nekilnojamojo turto ciklo kritimo fazės metu griežtesnės kreditavimo sąlygos, aukštesnis rizikos vengimas ir nekilnojamojo turto kainų mažėjimas gali daryti neigiamą įtaką skolininkų ir skolintojų atsparumui, taip blogindamas ekonomines sąlygas;

| (3) | su gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu susiję grėsmės gali būti sisteminės rizikos šaltinis ir gali daryti tiesioginę ir netiesioginę įtaką finansiniam stabilumui. Tiesioginė įtaka – tai hipotekos portfelių kredito nuostoliai, kylantys dėl neigiamų ekonominių ar finansinių sąlygų ir tuo pat metu atsirandantys neigiami pokyčiai gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje. Netiesioginė įtaka gali būti susijusi su namų ūkio vartojimo pokyčiais, sukeliančiais papildomų pasekmių realiajai ekonomikai ir finansiniam stabilumui; |
| --- | --- |

(3)

su gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu susiję grėsmės gali būti sisteminės rizikos šaltinis ir gali daryti tiesioginę ir netiesioginę įtaką finansiniam stabilumui. Tiesioginė įtaka – tai hipotekos portfelių kredito nuostoliai, kylantys dėl neigiamų ekonominių ar finansinių sąlygų ir tuo pat metu atsirandantys neigiami pokyčiai gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje. Netiesioginė įtaka gali būti susijusi su namų ūkio vartojimo pokyčiais, sukeliančiais papildomų pasekmių realiajai ekonomikai ir finansiniam stabilumui;

| (4) | kaip nurodyta Rekomendacijos ESRV/2013/1 (2) 4 konstatuojamojoje dalyje, galutinis makroprudencinės politikos tikslas yra prisidėti prie visos finansų sistemos stabilumo apsaugos, įskaitant finansų sistemos atsparumo stiprinimą ir sisteminės rizikos susidarymo mažinimą, taip užtikrinant tvarų finansų sektoriaus įnašą į ekonomikos augimą; |
| --- | --- |

(4)

kaip nurodyta Rekomendacijos ESRV/2013/1 (2) 4 konstatuojamojoje dalyje, galutinis makroprudencinės politikos tikslas yra prisidėti prie visos finansų sistemos stabilumo apsaugos, įskaitant finansų sistemos atsparumo stiprinimą ir sisteminės rizikos susidarymo mažinimą, taip užtikrinant tvarų finansų sektoriaus įnašą į ekonomikos augimą;

| (5) | šiuo tikslu makroprudencinės institucijos gali naudoti vieną ar daugiau kapitalu grįstų makroprudencinių priemonių, išdėstytų Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2013/36/ES (3) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 575/2013 (4), ir (arba) skolininku grįstas makroprudencines priemones, kurios išimtinai grindžiamos nacionaline teise, priklausomai nuo rizikos vertinimo. Kapitalu grįstomis priemonėmis visų pirma siekiama padidinti finansų sistemos atsparumą, o skolininku grįstos priemonės gali būti ypač tinkamos siekiant užkirsti kelią tolesniam sisteminės rizikos susidarymui; |
| --- | --- |

(5)

šiuo tikslu makroprudencinės institucijos gali naudoti vieną ar daugiau kapitalu grįstų makroprudencinių priemonių, išdėstytų Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2013/36/ES (3) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 575/2013 (4), ir (arba) skolininku grįstas makroprudencines priemones, kurios išimtinai grindžiamos nacionaline teise, priklausomai nuo rizikos vertinimo. Kapitalu grįstomis priemonėmis visų pirma siekiama padidinti finansų sistemos atsparumą, o skolininku grįstos priemonės gali būti ypač tinkamos siekiant užkirsti kelią tolesniam sisteminės rizikos susidarymui;

| (6) | papildomai Rekomendacija ESRV/2013/1 rekomenduojama, kad valstybės narės nustatytų teisinę sistemą, kuri leistų makroprudencinėms institucijoms tiesiogiai kontroliuoti makroprudencines priemones, nurodytas toje rekomendacijoje, arba teikti dėl jų rekomendacijas; |
| --- | --- |

(6)

papildomai Rekomendacija ESRV/2013/1 rekomenduojama, kad valstybės narės nustatytų teisinę sistemą, kuri leistų makroprudencinėms institucijoms tiesiogiai kontroliuoti makroprudencines priemones, nurodytas toje rekomendacijoje, arba teikti dėl jų rekomendacijas;

| (7) | 2016 m. Europos sisteminės rizikos valdyba (ESRV) atliko grėsmių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje vertinimą visoje Sąjungoje (5). Šis vertinimas leido ESRV keliose šalyse nustatyti tam tikras vidutinės trukmės grėsmes, kaip sisteminės rizikos finansų stabilumui šaltinį, ir aštuonioms šalims, kurių viena buvo Švedija, pateikti įspėjimus (6); |
| --- | --- |

(7)

2016 m. Europos sisteminės rizikos valdyba (ESRV) atliko grėsmių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje vertinimą visoje Sąjungoje (5). Šis vertinimas leido ESRV keliose šalyse nustatyti tam tikras vidutinės trukmės grėsmes, kaip sisteminės rizikos finansų stabilumui šaltinį, ir aštuonioms šalims, kurių viena buvo Švedija, pateikti įspėjimus (6);

| (8) | pagrindinės grėsmės, nustatytos Švedijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje 2016 m., buvo susijusios su ryškiu ir užsitęsusiu būsto kainų ir hipotekinių paskolų augimu, lėmusiu būsto kainų pervertinimą, taip pat su dideliu ir vis didėjančiu namų ūkių įsiskolinimu; |
| --- | --- |

(8)

pagrindinės grėsmės, nustatytos Švedijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje 2016 m., buvo susijusios su ryškiu ir užsitęsusiu būsto kainų ir hipotekinių paskolų augimu, lėmusiu būsto kainų pervertinimą, taip pat su dideliu ir vis didėjančiu namų ūkių įsiskolinimu;

| (9) | ESRV neseniai atliko sisteminį ir į ateitį orientuotą grėsmių, susijusių su gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu Europos ekonominės erdvėje (EEE), vertinimą (7); |
| --- | --- |

(9)

ESRV neseniai atliko sisteminį ir į ateitį orientuotą grėsmių, susijusių su gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu Europos ekonominės erdvėje (EEE), vertinimą (7);

| (10) | Švedijos atveju neseniai atliktas vertinimas parodė, kad nuo 2016 m. būsto kainų augimas sumažėjo ir kainos šiuo metu pasiekė 2016 m. lygį. Tačiau būsto kainos išlieka pervertintos, o namų ūkių įsiskolinimas yra smarkiai padidėjęs; |
| --- | --- |

(10)

Švedijos atveju neseniai atliktas vertinimas parodė, kad nuo 2016 m. būsto kainų augimas sumažėjo ir kainos šiuo metu pasiekė 2016 m. lygį. Tačiau būsto kainos išlieka pervertintos, o namų ūkių įsiskolinimas yra smarkiai padidėjęs;

| (11) | nuo 2016 m. Švedijos nacionalinės institucijos sugriežtino arba įvedė keletą skolininku ir kapitalu grįstų priemonių. 2016 m. buvo įvesti reikalavimai amortizuoti naujas hipotekines paskolas. Naujų paskolų atveju šie reikalavimai buvo susieti su paskolos ir turto vertės (LTV) santykiu, numatant, kad paskolos, kurių LTV santykis yra didesnis kaip 70 %, turi būti kasmet amortizuojamos mažiausiai 2 %, o paskolos, kurių LTV santykis yra nuo 50 % iki 70 % – 1 % kasmet. 2017 m. šie reikalavimai naujų paskolų atveju buvo sugriežtinti įsiskolinimo ir pajamų (DTI) santykio atžvilgiu, padidinant šiuos reikalavimus 1 procentiniu punktu per metus naujų hipotekinių paskolų, kurių LTI santykis viršija 4,5, atveju. 2018 m. Švedijos finansų priežiūros tarnyba (Finansinspektionen) šalies kredito įstaigoms, naudojančioms vidaus reitingais pagrįstą metodą, vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. 575/2013 458 straipsniu, nustatė privalomą konkrečiai kredito įstaigai skirtą Švedijoje reziduojančių įsipareigojančiųjų asmenų mažmeninių pozicijų, užtikrintų nekilnojamojo turto hipoteka, portfeliui taikomų rizikos koeficientų pagal pozicijas įvertinto vidutinio rizikos koeficiento žemutinę ribą, lygią 25 procentams. Galiausiai Finansinspektionen nuo 2019 m. rugsėjo mėn. padidino anticiklinio kapitalo rezervo normą nuo 2 % iki 2,5 %; |
| --- | --- |

(11)

nuo 2016 m. Švedijos nacionalinės institucijos sugriežtino arba įvedė keletą skolininku ir kapitalu grįstų priemonių. 2016 m. buvo įvesti reikalavimai amortizuoti naujas hipotekines paskolas. Naujų paskolų atveju šie reikalavimai buvo susieti su paskolos ir turto vertės (LTV) santykiu, numatant, kad paskolos, kurių LTV santykis yra didesnis kaip 70 %, turi būti kasmet amortizuojamos mažiausiai 2 %, o paskolos, kurių LTV santykis yra nuo 50 % iki 70 % – 1 % kasmet. 2017 m. šie reikalavimai naujų paskolų atveju buvo sugriežtinti įsiskolinimo ir pajamų (DTI) santykio atžvilgiu, padidinant šiuos reikalavimus 1 procentiniu punktu per metus naujų hipotekinių paskolų, kurių LTI santykis viršija 4,5, atveju. 2018 m. Švedijos finansų priežiūros tarnyba (Finansinspektionen) šalies kredito įstaigoms, naudojančioms vidaus reitingais pagrįstą metodą, vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. 575/2013 458 straipsniu, nustatė privalomą konkrečiai kredito įstaigai skirtą Švedijoje reziduojančių įsipareigojančiųjų asmenų mažmeninių pozicijų, užtikrintų nekilnojamojo turto hipoteka, portfeliui taikomų rizikos koeficientų pagal pozicijas įvertinto vidutinio rizikos koeficiento žemutinę ribą, lygią 25 procentams. Galiausiai Finansinspektionen nuo 2019 m. rugsėjo mėn. padidino anticiklinio kapitalo rezervo normą nuo 2 % iki 2,5 %;

| (12) | cikliniai veiksniai atlieka svarbų vaidmenį skatinant Švedijoje nustatytas grėsmes, tačiau taip pat yra ir svarbių struktūrinių veiksnių, paskatinusių šias grėsmes, dėl kurių didėja sisteminės rizikos lygis. Tokiems veiksniams priskiriamas: i) būsto paskolos trūkumas, dėl kurio didėja būsto kainos ir namų ūkių, perkančių savo nuosavą turtą, įsiskolinimas; ir ii) palankus būsto mokestinis traktavimas, kaip antai hipotekinių paskolų palūkanų mokestinis atskaitymas, galintis sudaryti sąlygas būsto kainų augimui ir skatinti namų ūkius skolintis pernelyg daug; |
| --- | --- |

(12)

cikliniai veiksniai atlieka svarbų vaidmenį skatinant Švedijoje nustatytas grėsmes, tačiau taip pat yra ir svarbių struktūrinių veiksnių, paskatinusių šias grėsmes, dėl kurių didėja sisteminės rizikos lygis. Tokiems veiksniams priskiriamas: i) būsto paskolos trūkumas, dėl kurio didėja būsto kainos ir namų ūkių, perkančių savo nuosavą turtą, įsiskolinimas; ir ii) palankus būsto mokestinis traktavimas, kaip antai hipotekinių paskolų palūkanų mokestinis atskaitymas, galintis sudaryti sąlygas būsto kainų augimui ir skatinti namų ūkius skolintis pernelyg daug;

| (13) | dėl to, nepaisant to, kad ESRV pripažino, kad Švedijoje egzistuoja platus makroprudencinių priemonių spektras, ji padarė išvadą, kad nors šios makroprudencinės priemonės yra tinkamos, jos yra iš dalies pakankamos nustatytų grėsmių, ypač susijusių su gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju, namų ūkių įsiskolinimu ir būsto kainų pervertinimu problemai spręsti vidutiniu laikotarpiu. Atsižvelgiant į tai, kad šias grėsmes tam tikra apimtimi lemia struktūriniai veiksniai, kurie peržengia makroprudencinės politikos ribas, reikia kitų politikos sričių, kurios papildytų ir paremtų esamas makroprudencines priemones, siekiant veiksmingiau ir efektyviau reaguoti į veiksnius, kurie prisideda prie sisteminės rizikos didinimo Švedijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje, nesukuriant pernelyg didelių sąnaudų Švedijos realiajai ekonomikai ir finansų sistemai. Šioje rekomendacijoje siūlomomis priemonėmis siekiama papildyti esamas makroprudencines priemones Švedijoje; |
| --- | --- |

(13)

dėl to, nepaisant to, kad ESRV pripažino, kad Švedijoje egzistuoja platus makroprudencinių priemonių spektras, ji padarė išvadą, kad nors šios makroprudencinės priemonės yra tinkamos, jos yra iš dalies pakankamos nustatytų grėsmių, ypač susijusių su gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju, namų ūkių įsiskolinimu ir būsto kainų pervertinimu problemai spręsti vidutiniu laikotarpiu. Atsižvelgiant į tai, kad šias grėsmes tam tikra apimtimi lemia struktūriniai veiksniai, kurie peržengia makroprudencinės politikos ribas, reikia kitų politikos sričių, kurios papildytų ir paremtų esamas makroprudencines priemones, siekiant veiksmingiau ir efektyviau reaguoti į veiksnius, kurie prisideda prie sisteminės rizikos didinimo Švedijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje, nesukuriant pernelyg didelių sąnaudų Švedijos realiajai ekonomikai ir finansų sistemai. Šioje rekomendacijoje siūlomomis priemonėmis siekiama papildyti esamas makroprudencines priemones Švedijoje;

| (14) | šios rekomendacijos tikslas – rekomenduoti: a) platesnė politikos veiksmus, kuriais būtų siekiama užkirsti kelią veiksniams, kurie sudaro sąlygas arba skatina namų ūkių įsiskolinimą; ir b) sugriežtinti esamas makroprudencines priemones arba aktyvuoti kitas makroprudencines priemones, jeigu grėsmės, susijusios su namų ūkių įsiskolinimu ir būsto kainų pervertinimu, ir toliau didėja dėl cikliškų ekonominių ir finansinių priežasčių; |
| --- | --- |

(14)

šios rekomendacijos tikslas – rekomenduoti: a) platesnė politikos veiksmus, kuriais būtų siekiama užkirsti kelią veiksniams, kurie sudaro sąlygas arba skatina namų ūkių įsiskolinimą; ir b) sugriežtinti esamas makroprudencines priemones arba aktyvuoti kitas makroprudencines priemones, jeigu grėsmės, susijusios su namų ūkių įsiskolinimu ir būsto kainų pervertinimu, ir toliau didėja dėl cikliškų ekonominių ir finansinių priežasčių;

| (15) | ši rekomendacija nedaro poveikio Sąjungos centrinių bankų įgaliojimams pinigų politikos srityje; |
| --- | --- |

(15)

ši rekomendacija nedaro poveikio Sąjungos centrinių bankų įgaliojimams pinigų politikos srityje;

| (16) | ESRV rekomendacijos skelbiamos po to, kai Bendroji valdyba praneša Europos Sąjungos Tarybai apie ketinimą tai padaryti ir suteikia Tarybai galimybę reaguoti, ir po to, kai adresatams buvo pranešta apie ketinimą paskelbti, |
| --- | --- |

(16)

ESRV rekomendacijos skelbiamos po to, kai Bendroji valdyba praneša Europos Sąjungos Tarybai apie ketinimą tai padaryti ir suteikia Tarybai galimybę reaguoti, ir po to, kai adresatams buvo pranešta apie ketinimą paskelbti,

PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:

1 SKIRSNIS

REKOMENDACIJOS

A rekomendacija. Struktūriniai pokyčiai, susiję su hipotekinėmis paskolomis ir gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriumi

Rekomenduojama, kad Švedija persvarstytų savo politiką, siekdama pažaboti struktūrinius veiksnius, lėmusius Švedijoje nustatytas grėsmes, kaip sisteminės rizikos šaltinį, nes jie skatina namų ūkius prisiimti pernelyg didelę hipotekinę skolą arba lemia per didelį būsto kainų ir hipotekinės skolos augimą.

B rekomendacija. Grėsmių stebėsena ir makroprudencinių priemonių aktyvavimas arba sugriežtinimas

| 1. | Rekomenduojama, kad Švedijos nacionalinės valdžios institucijos, kurioms pavesta stebėti sisteminę riziką, atidžiai stebėtų su namų ūkių įsiskolinimu ir būsto kainų pervertinimu vidutinės trukmės laikotarpiu, įskaitant, inter alia,:






  a) | vertindamos, naujų hipotekos paskolų atveju pasiremdamos paskolų lygio duomenimis, naujas būsto paskolas imančių skolininkų gebėjimą atlaikyti nepalankias ekonomines ar finansines sąlygas arba nepalankius pokyčius gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje; ir |
| --- | --- | --- |

1.

a)

vertindamos, naujų hipotekos paskolų atveju pasiremdamos paskolų lygio duomenimis, naujas būsto paskolas imančių skolininkų gebėjimą atlaikyti nepalankias ekonomines ar finansines sąlygas arba nepalankius pokyčius gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje; ir

| b) | vertindamos esamų hipotekos portfelių galimus kredito nuostolius, taip pat galimas papildomas pasekmes finansiniam stabilumui nepalankių ekonominių ar finansinių pokyčių atveju. |
| --- | --- |

b)

vertindamos esamų hipotekos portfelių galimus kredito nuostolius, taip pat galimas papildomas pasekmes finansiniam stabilumui nepalankių ekonominių ar finansinių pokyčių atveju.

| 2. | Siekiant užkirsti kelią kredito rizikos susidarymui, rekomenduojama, kad Švedijos makroprudencinė institucija, kuriai pavesta aktyvinti skolininku grįstų priemonių taikymą, sugriežtintų esamas arba aktyvuotų naujas skolininku grįstas priemones, jei pagal B rekomendacijos 1 dalies a punktą vykdomos stebėsenos rezultatai rodo, kad didelė ar vis didėjanti naujų būsto paskolų skolininkų dalis gali neturėti galimybės tvarkyti savo skolos esant nepalankiems ekonominiams ar finansiniams pokyčiams. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rekomenduojama, kad Švedijos makroprudencinė institucija, paskirtoji institucija ar kompetentinga institucija, kaip taikytina, sugriežtintų esamas arba aktyvuotų kitas kapitalu grįstas priemones, siekiant užtikrinti pakankamą kapitalą hipotekinėms paskoloms, kurias suteikė veiklos leidimą Švedijoje gavusios kredito įstaigos, jei pagal B rekomendacijos 1 dalies b punktą vykdomos stebėsenos rezultatai rodo, kad dėl ciklinių, ekonominių ir finansinių veiksnių padidėjo galimi esamų hipotekinių paskolų kredito nuostoliai nepalankių ekonominių ar finansinių sąlygų ar nepalankių pokyčių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje atveju, taip pat dėl sumažėjusio namų ūkių vartojimo padidėjo kitų paskolų kredito nuostoliai. |
| --- | --- |

3.

2 SKIRSNIS

ĮGYVENDINIMAS

1.   Apibrėžtys

Šioje rekomendacijoje vartojamos šios apibrėžtys:

| a) | skolininku grįstos priemonės – makroprudencinės priemonės, skirtos skolininkams; |
| --- | --- |

a)

skolininku grįstos priemonės – makroprudencinės priemonės, skirtos skolininkams;

| b) | tiesioginė kontrolė – realūs ir veiksmingi įgaliojimai nustatyti ir keisti, siekiant galutinio arba tarpinio tikslo, makroprudencines priemones, taikomas finansų įstaigoms, kurios patenka į atitinkamos makroprudencinės institucijos veiksmų sritį; |
| --- | --- |

b)

tiesioginė kontrolė – realūs ir veiksmingi įgaliojimai nustatyti ir keisti, siekiant galutinio arba tarpinio tikslo, makroprudencines priemones, taikomas finansų įstaigoms, kurios patenka į atitinkamos makroprudencinės institucijos veiksmų sritį;

| c) | įgaliojimai teikti rekomendacijas – įgaliojimai teikti makroprudencinių priemonių taikymo gaires rekomendacijų forma, kai tai būtina siekiant galutinio arba tarpinio tikslo; |
| --- | --- |

c)

įgaliojimai teikti rekomendacijas – įgaliojimai teikti makroprudencinių priemonių taikymo gaires rekomendacijų forma, kai tai būtina siekiant galutinio arba tarpinio tikslo;

| d) | paskolos ir turto vertės santykis (LTV santykis) – visų paskolų ar paskolų dalių, skolininko užtikrintų nekilnojamuoju turtu, sumos paskolos sandorio sudarymo metu ir turto vertės paskolos sandorio sudarymo metu santykis; |
| --- | --- |

d)

paskolos ir turto vertės santykis (LTV santykis) – visų paskolų ar paskolų dalių, skolininko užtikrintų nekilnojamuoju turtu, sumos paskolos sandorio sudarymo metu ir turto vertės paskolos sandorio sudarymo metu santykis;

| e) | paskolos ir pajamų santykis (LTI santykis) – visų paskolų ar paskolų dalių, skolininko užtikrintų nekilnojamuoju turtu, sumos paskolos sandorio sudarymo metu santykis su skolininko disponuojamosiomis visomis metinėmis pajamomis paskolos sandorio sudarymo metu; |
| --- | --- |

e)

paskolos ir pajamų santykis (LTI santykis) – visų paskolų ar paskolų dalių, skolininko užtikrintų nekilnojamuoju turtu, sumos paskolos sandorio sudarymo metu santykis su skolininko disponuojamosiomis visomis metinėmis pajamomis paskolos sandorio sudarymo metu;

| f) | vidutinė trukmė – trejų metų laikotarpis; |
| --- | --- |

f)

vidutinė trukmė – trejų metų laikotarpis;

| g) | skolos tvarkymas – bendra palūkanų ir paskolos suma, sudaranti bendrą skolininko įsiskolinimą tam tikru laikotarpiu (dažniausiai per vienerius metus); |
| --- | --- |

g)

skolos tvarkymas – bendra palūkanų ir paskolos suma, sudaranti bendrą skolininko įsiskolinimą tam tikru laikotarpiu (dažniausiai per vienerius metus);

| h) | makroprudencinė institucija – nacionalinė makroprudencinė institucija, turinti Rekomendacijoje ESRV/2011/3 (8) nustatytus tikslus, susitarimus, įgaliojimus, atskaitomybės reikalavimus ir kitus požymius; |
| --- | --- |

h)

makroprudencinė institucija – nacionalinė makroprudencinė institucija, turinti Rekomendacijoje ESRV/2011/3 (8) nustatytus tikslus, susitarimus, įgaliojimus, atskaitomybės reikalavimus ir kitus požymius;

| i) | įsiskolinimo ir pajamų santykis (DTI santykis) – viso skolininko įsiskolinimo paskolos sandorio sudarymo metu santykis su skolininko disponuojamosiomis visomis metinėmis pajamomis paskolos sandorio sudarymo metu; |
| --- | --- |

i)

įsiskolinimo ir pajamų santykis (DTI santykis) – viso skolininko įsiskolinimo paskolos sandorio sudarymo metu santykis su skolininko disponuojamosiomis visomis metinėmis pajamomis paskolos sandorio sudarymo metu;

| j) | skolos tvarkymo sąnaudų ir pajamų santykis (DSTI santykis) – metinė bendra skola, palyginti su visomis skolininko metinėmis disponuojamomis pajamomis paskolos sandorio sudarymo metu; |
| --- | --- |

j)

skolos tvarkymo sąnaudų ir pajamų santykis (DSTI santykis) – metinė bendra skola, palyginti su visomis skolininko metinėmis disponuojamomis pajamomis paskolos sandorio sudarymo metu;

| k) | terminas – metais išreikšta gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto paskolos sutarties trukmė, buvusi paskolos sandorio sudarymo metu; |
| --- | --- |

k)

terminas – metais išreikšta gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto paskolos sutarties trukmė, buvusi paskolos sandorio sudarymo metu;

2.   Įgyvendinimo kriterijai

| 1. | Ši rekomendacija įgyvendinama taikant tokius kriterijus:






  a) | deramas dėmesys turėtų būti skiriamas proporcingumo principui, atsižvelgiant į A rekomendacijos ir B rekomendacijos tikslą ir turinį; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

deramas dėmesys turėtų būti skiriamas proporcingumo principui, atsižvelgiant į A rekomendacijos ir B rekomendacijos tikslą ir turinį;

| b) | kalbant apie A rekomendaciją, darant politikos pakeitimus, tokių priemonių laipsniškas įvedimas turėtų atsižvelgti į Švedijos poziciją ekonomikos ir finansų ciklų atžvilgiu, kad dėl šių priemonių Švedijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje nesustiprėtų grėsmės arba kad jos nebūtų paskatintos; |
| --- | --- |

b)

kalbant apie A rekomendaciją, darant politikos pakeitimus, tokių priemonių laipsniškas įvedimas turėtų atsižvelgti į Švedijos poziciją ekonomikos ir finansų ciklų atžvilgiu, kad dėl šių priemonių Švedijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje nesustiprėtų grėsmės arba kad jos nebūtų paskatintos;

| c) | aktyvuojant ar griežtinant skolininku ar kapitalu grįstas priemones pagal B rekomendaciją, jų kalibravimas ir laipsniškas įvedimas turėtų atsižvelgti į Švedijos poziciją ekonomikos ir finansų ciklų atžvilgiu, taip pat į bet kokį galimą poveikį susijusioms sąnaudoms ir naudai; |
| --- | --- |

c)

aktyvuojant ar griežtinant skolininku ar kapitalu grįstas priemones pagal B rekomendaciją, jų kalibravimas ir laipsniškas įvedimas turėtų atsižvelgti į Švedijos poziciją ekonomikos ir finansų ciklų atžvilgiu, taip pat į bet kokį galimą poveikį susijusioms sąnaudoms ir naudai;

| d) | konkretūs A rekomendacijos ir B rekomendacijos atitikties kriterijai išdėstyti I priede. |
| --- | --- |

d)

konkretūs A rekomendacijos ir B rekomendacijos atitikties kriterijai išdėstyti I priede.

| 2. | Šios rekomendacijos adresatai turi pranešti ESRV ir Tarybai apie veiksmus, kurių buvo imtasi dėl šios rekomendacijos, arba tinkamai pateisinti neveikimą. Ataskaitose turi būti pateikiama bent:






  a) | informacija apie veiksmų, kurių imtasi, esmę ir grafiką; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

informacija apie veiksmų, kurių imtasi, esmę ir grafiką;

| b) | grėsmių, susijusių su namų ūkių įsiskolinimu ir būsto kainų pervertinimu, vertinimas, įskaitant naujų hipotekinių paskolų paskirstymą pagal jų LTV, DTI ir DSTI santykius, ir terminus, atitinkamus santykius apskaičiuojant pagal Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacijos ESRV/2016/14 (9) IV priedą, kartu su veiksmų įgyvendinimu, atsižvelgiant į šios rekomendacijos tikslus; |
| --- | --- |

b)

grėsmių, susijusių su namų ūkių įsiskolinimu ir būsto kainų pervertinimu, vertinimas, įskaitant naujų hipotekinių paskolų paskirstymą pagal jų LTV, DTI ir DSTI santykius, ir terminus, atitinkamus santykius apskaičiuojant pagal Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacijos ESRV/2016/14 (9) IV priedą, kartu su veiksmų įgyvendinimu, atsižvelgiant į šios rekomendacijos tikslus;

| c) | išsamus bet kokio neveikimo ar nukrypimo nuo šios rekomendacijos, įskaitant bet kokį uždelsimą, pateisinimas. |
| --- | --- |

c)

išsamus bet kokio neveikimo ar nukrypimo nuo šios rekomendacijos, įskaitant bet kokį uždelsimą, pateisinimas.

3.   Tolesnių veiksmų grafikas

Šios rekomendacijos adresatai turi pranešti ESRV ir Tarybai apie veiksmus, kurių buvo imtasi dėl šios rekomendacijos, arba tinkamai pateisinti savo neveikimą, laikantis šio grafiko:

| a) | A rekomendacija

  Iki 2022 m. spalio 31 d. A rekomendacijos adresatas turi pateikti ESRV ir Tarybai A rekomendacijos įgyvendinimo ataskaitą. |
| --- | --- |

a)

A rekomendacija

Iki 2022 m. spalio 31 d. A rekomendacijos adresatas turi pateikti ESRV ir Tarybai A rekomendacijos įgyvendinimo ataskaitą.

| b) | B rekomendacija

  Iki 2020 m. spalio 31 d., o vėliau kasmet iki 2022 m. spalio 31 d. B rekomendacijos adresatai turi pateikti ESRV ir Tarybai ataskaitą dėl grėsmių, susijusių su namų ūkių įsiskolinimu, stebėsenos, ir veiksmų, kurių imtasi siekiant pašalinti tokias grėsmes. Kai yra daugiau nei viena įstaiga, atsakinga už veiksmus, kuriais sprendžiamos nustatytų grėsmių problemos, turėtų būti pateikta viena bendra ataskaita. |
| --- | --- |

b)

B rekomendacija

Iki 2020 m. spalio 31 d., o vėliau kasmet iki 2022 m. spalio 31 d. B rekomendacijos adresatai turi pateikti ESRV ir Tarybai ataskaitą dėl grėsmių, susijusių su namų ūkių įsiskolinimu, stebėsenos, ir veiksmų, kurių imtasi siekiant pašalinti tokias grėsmes. Kai yra daugiau nei viena įstaiga, atsakinga už veiksmus, kuriais sprendžiamos nustatytų grėsmių problemos, turėtų būti pateikta viena bendra ataskaita.

4.   Stebėsena ir vertinimas

| 1. | ESRV sekretoriatas:






  a) | padės adresatams, užtikrindamas koordinuotą ataskaitų teikimą, teiks reikiamus ataskaitų šablonus, o prireikus – išsamiau apibūdins tolesnių veiksmų tvarką ir grafiką; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

padės adresatams, užtikrindamas koordinuotą ataskaitų teikimą, teiks reikiamus ataskaitų šablonus, o prireikus – išsamiau apibūdins tolesnių veiksmų tvarką ir grafiką;

| b) | tikrins adresatų tolesnius veiksmus, teiks pagalbą, kai jie to prašo, ir teiks Bendrajai valdybai ataskaitą apie tolesnius veiksmus. Trys vertinimai bus atliekami taip:






  i) | iki 2020 m. gruodžio 31 d. dėl B rekomendacijos įgyvendinimo; |
| --- | --- | --- |

b)

tikrins adresatų tolesnius veiksmus, teiks pagalbą, kai jie to prašo, ir teiks Bendrajai valdybai ataskaitą apie tolesnius veiksmus. Trys vertinimai bus atliekami taip:

i)

iki 2020 m. gruodžio 31 d. dėl B rekomendacijos įgyvendinimo;

| ii) | iki 2021 m. gruodžio 31 d. dėl B rekomendacijos įgyvendinimo; ir |
| --- | --- |

ii)

iki 2021 m. gruodžio 31 d. dėl B rekomendacijos įgyvendinimo; ir

| iii) | iki 2022 m. gruodžio 31 d. dėl A ir B rekomendacijų įgyvendinimo. |
| --- | --- |

iii)

iki 2022 m. gruodžio 31 d. dėl A ir B rekomendacijų įgyvendinimo.

| 2. | Bendroji valdyba įvertins adresatų pateiktas ataskaitas apie veiksmus ir pateisinimą ir, kai tinkama, galės nuspręsti, kad šios rekomendacijos nebuvo laikomasi ir kad adresatas nepateikė tinkamo savo neveikimo pateisinimo. |
| --- | --- |

2.

Priimta Frankfurte prie Maino 2019 m. birželio 27 d.

ESRV bendrosios valdybos vardu

ESRV sekretoriato vadovas

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  OL L 331, 2010 12 15, p. 1.

1

(2)  2013 m. balandžio 4 d. Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacija ESRV/2013/1 dėl makroprudencinės politikos tarpinių tikslų ir priemonių (OL C 170, 2013 6 15, p. 1).

2

(3)  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/36/ES dėl galimybės verstis kredito įstaigų veikla ir dėl riziką ribojančios kredito įstaigų ir investicinių įmonių priežiūros, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2002/87/EB ir panaikinamos direktyvos 2006/48/EB bei 2006/49/EB (OL L 176, 2013 6 27, p. 338).

3

(4)  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 176, 2013 6 27, p. 1).

4

(5)  Grėsmės ES gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje, ESRV, 2016 m. lapkričio mėn., paskelbta ESRV svetainėje www.esrb.europa.eu.

5

(6)  2016 m. rugsėjo 22 d. Europos sisteminės rizikos valdybos įspėjimas ESRB/2016/11 dėl vidutinės trukmės grėsmių Švedijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje (OL C 31, 2017 1 31, p. 55).

6

(7)  Žr. Grėsmės EEE šalių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuose, ESRV, 2019 m., paskelbta ESRV svetainėje www.esrb.europa.eu.

7

(8)  2011 m. gruodžio 22 d. Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacija ESRV/2011/3 dėl nacionalinių institucijų įgaliojimų makrolygio rizikos ribojimo srityje (OL C 41, 2012 2 14, p. 1).

8

(9)  2016 m. spalio 31 d. Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacija ESRV/2016/14 dėl duomenų apie nekilnojamąjį turtą spragų užpildymo (OL C 31, 2017 1 31, p. 1).

9

---

I PRIEDAS

REKOMENDACIJOMS TAIKOMŲ ATITIKTIES KRITERIJŲ NUSTATYMAS

A rekomendacija. Struktūriniai pokyčiai, susiję su hipotekinėmis paskolomis ir gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriumi

A rekomendacijai taikomas šis atitikties kriterijus.

Nustatant politikos alternatyvas ir prieš įgyvendinant bet kokius politikos pakeitimus, reikėtų įvertinti siūlomų priemonių poveikį, atsižvelgiant į Švedijos poziciją ekonomikos ir finansų ciklų atžvilgiu, siekiant užtikrinti, kad tokiomis priemonėmis nebūtų padidintos grėsmės Švedijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje arba jos nebūtų paskatintos.

B rekomendacija. Grėsmių stebėsena ir makroprudencinių priemonių aktyvavimas arba sugriežtinimas

B rekomendacijai taikomas šis atitikties kriterijus.

Prieš aktyvuojant kitas makroprudencines priemones arba griežtinant esamas makroprudencines priemones, reikėtų įvertinti Švedijos poziciją ekonomikos ir finansų ciklų atžvilgiu, siekiant nustatyti, ar būtų tikslinga aktyvuoti ar griežtinti tokias priemones.

---

| 30.10.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 366/41 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 366/41

---

EUROPOS SISTEMINĖS RIZIKOS VALDYBOS ĮSPĖJIMAS

2019 m. birželio 27 d.

dėl vidutinės trukmės grėsmių Čekijos Respublikos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje

(ESRV/2019/10)

(2019/C 366/07)

EUROPOS SISTEMINĖS RIZIKOS VALDYBOS BENDROJI VALDYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1092/2010 dėl Europos Sąjungos finansų sistemos makrolygio rizikos ribojimo priežiūros ir Europos sisteminės rizikos valdybos įsteigimo (1), ypač į jo 3, 16 ir 18 straipsnius,

kadangi:

| (1) | būstas yra pagrindinis realiosios ekonomikos sektorius ir sudaro didžiąją namų ūkio turto ir bankų skolinimo dalį. Gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto nuosavybė sudaro didelę namų ūkių turto dalį, o paskolos būstui dažnai yra didelė kredito įstaigų balanso dalis. Be to, būsto statyba paprastai yra svarbus realiosios ekonomikos elementas, kuris yra užimtumo, investicijų ir augimo šaltinis; |
| --- | --- |

(1)

būstas yra pagrindinis realiosios ekonomikos sektorius ir sudaro didžiąją namų ūkio turto ir bankų skolinimo dalį. Gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto nuosavybė sudaro didelę namų ūkių turto dalį, o paskolos būstui dažnai yra didelė kredito įstaigų balanso dalis. Be to, būsto statyba paprastai yra svarbus realiosios ekonomikos elementas, kuris yra užimtumo, investicijų ir augimo šaltinis;

| (2) | praeityje įvykusios finansų krizės ir daugelio šalių patirtis parodė, kad netvarūs pokyčiai nekilnojamojo turto rinkose gali turėti rimtų pasekmių finansų sistemos stabilumui ir visai ekonomikai konkrečioje šalyje, o tai taip pat gali lemti neigiamo poveikio išplitimą tarpvalstybiniu lygmeniu. Įtaka finansiniam stabilumui gali būti tiesioginė ir netiesioginė. Tiesioginė įtaka – tai hipotekos portfelių kredito nuostoliai, kylantys dėl nepalankių ekonominių ir finansinių sąlygų, ir tuo pat metu atsirandantys neigiami pokyčiai gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje. Netiesioginė įtaka yra susijusi su namų ūkių vartojimo pokyčiais, sukeliančiais papildomų padarinių realiajai ekonomikai ir finansiniam stabilumui; |
| --- | --- |

(2)

praeityje įvykusios finansų krizės ir daugelio šalių patirtis parodė, kad netvarūs pokyčiai nekilnojamojo turto rinkose gali turėti rimtų pasekmių finansų sistemos stabilumui ir visai ekonomikai konkrečioje šalyje, o tai taip pat gali lemti neigiamo poveikio išplitimą tarpvalstybiniu lygmeniu. Įtaka finansiniam stabilumui gali būti tiesioginė ir netiesioginė. Tiesioginė įtaka – tai hipotekos portfelių kredito nuostoliai, kylantys dėl nepalankių ekonominių ir finansinių sąlygų, ir tuo pat metu atsirandantys neigiami pokyčiai gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje. Netiesioginė įtaka yra susijusi su namų ūkių vartojimo pokyčiais, sukeliančiais papildomų padarinių realiajai ekonomikai ir finansiniam stabilumui;

| (3) | nekilnojamojo turto rinkose pokyčiai vyksta cikliškai. Pernelyg didelė prisiimama rizika, per didelis įsiskolinimo lygis ir klaidingos paskatos nekilnojamojo turto ciklo pakilimo metu gali turėti rimtų neigiamų padarinių finansiniam stabilumui ir realiajai ekonomikai. Atsižvelgiant į gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto (RRE) svarbą finansiniam ir makroekonominiam stabilumui, yra itin svarbu, kad makroprudencinės politikos priemonės būtų naudojamos ne tik kaip sisteminės rizikos mažinimo priemonė, bet ir siekiant užkirsti kelią grėsmėms gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkose; |
| --- | --- |

(3)

nekilnojamojo turto rinkose pokyčiai vyksta cikliškai. Pernelyg didelė prisiimama rizika, per didelis įsiskolinimo lygis ir klaidingos paskatos nekilnojamojo turto ciklo pakilimo metu gali turėti rimtų neigiamų padarinių finansiniam stabilumui ir realiajai ekonomikai. Atsižvelgiant į gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto (RRE) svarbą finansiniam ir makroekonominiam stabilumui, yra itin svarbu, kad makroprudencinės politikos priemonės būtų naudojamos ne tik kaip sisteminės rizikos mažinimo priemonė, bet ir siekiant užkirsti kelią grėsmėms gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkose;

| (4) | cikliniai veiksniai vaidina svarbų vaidmenį stiprinant grėsmes, nustatytas Europos ekonominės erdvės (EEE) šalių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkose, tačiau yra ir struktūrinių veiksnių, lėmusių šias grėsmes. Šie veiksniai gali būti būsto pasiūlos stoka, dėl kurios didėja būsto kainos ir namų ūkių, perkančių savo nuosavą nekilnojamąjį turtą, skola, arba kita viešoji politika, galinti tapti paskata namų ūkiams skolintis pernelyg daug. Atsižvelgiant į tai, kad šie veiksniai peržengia makroprudencinės politikos ribas, kitomis politikos sritimis grindžiamos priemonės gali papildyti ir sustiprinti dabartines makroprudencines priemones, kuriomis siekiama veiksmingai ir efektyviai spręsti grėsmių problemas atskirų šalių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkose, nesukuriant per didelių sąnaudų realiajai ekonomikai ir finansų sistemai; |
| --- | --- |

(4)

cikliniai veiksniai vaidina svarbų vaidmenį stiprinant grėsmes, nustatytas Europos ekonominės erdvės (EEE) šalių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkose, tačiau yra ir struktūrinių veiksnių, lėmusių šias grėsmes. Šie veiksniai gali būti būsto pasiūlos stoka, dėl kurios didėja būsto kainos ir namų ūkių, perkančių savo nuosavą nekilnojamąjį turtą, skola, arba kita viešoji politika, galinti tapti paskata namų ūkiams skolintis pernelyg daug. Atsižvelgiant į tai, kad šie veiksniai peržengia makroprudencinės politikos ribas, kitomis politikos sritimis grindžiamos priemonės gali papildyti ir sustiprinti dabartines makroprudencines priemones, kuriomis siekiama veiksmingai ir efektyviai spręsti grėsmių problemas atskirų šalių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkose, nesukuriant per didelių sąnaudų realiajai ekonomikai ir finansų sistemai;

| (5) | 2016 m. Europos sisteminės rizikos valdyba (ESRV) atliko vidutinės trukmės grėsmių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje vertinimą visoje Sąjungoje (2). Šis vertinimas leido ESRV keliose šalyse nustatyti tam tikras vidutinės trukmės grėsmes, kurios yra sisteminės rizikos finansiniam stabilumui šaltinis, ir pateikti įspėjimus aštuonioms šalims: Belgijai (3), Danijai (4), Liuksemburgui (5), Nyderlandams (6), Austrijai (7), Suomijai (8), Švedijai (9) ir Jungtinei Karalystei (10); |
| --- | --- |

(5)

2016 m. Europos sisteminės rizikos valdyba (ESRV) atliko vidutinės trukmės grėsmių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje vertinimą visoje Sąjungoje (2). Šis vertinimas leido ESRV keliose šalyse nustatyti tam tikras vidutinės trukmės grėsmes, kurios yra sisteminės rizikos finansiniam stabilumui šaltinis, ir pateikti įspėjimus aštuonioms šalims: Belgijai (3), Danijai (4), Liuksemburgui (5), Nyderlandams (6), Austrijai (7), Suomijai (8), Švedijai (9) ir Jungtinei Karalystei (10);

| (6) | ESRV neseniai atliko sisteminį ir į ateitį orientuotą grėsmių, susijusių su gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu EEE, vertinimą (11); |
| --- | --- |

(6)

ESRV neseniai atliko sisteminį ir į ateitį orientuotą grėsmių, susijusių su gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu EEE, vertinimą (11);

| (7) | šiame kontekste vienuolikoje šalių, kurių viena yra Čekijos Respublika, ESRV nustatė tam tikras vidutinės trukmės grėsmes, kurios yra sisteminės rizikos finansiniam stabilumui šaltinis ir kurių problema nebuvo pakankamai sprendžiama; |
| --- | --- |

(7)

šiame kontekste vienuolikoje šalių, kurių viena yra Čekijos Respublika, ESRV nustatė tam tikras vidutinės trukmės grėsmes, kurios yra sisteminės rizikos finansiniam stabilumui šaltinis ir kurių problema nebuvo pakankamai sprendžiama;

| (8) | ESRV atsižvelgia į makroprudencinius veiksmus, kurių ėmėsi Čekijos Respublika siekdama sumažinti sisteminę riziką, kylančią gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje, ir siūlo, kad atitinkamos Čekijos Respublikos institucijos būtų pasirengusios imtis tolesnių veiksmų, jeigu dabartinė makroprudencinės politikos pozicija pasirodytų nepakankama; |
| --- | --- |

(8)

ESRV atsižvelgia į makroprudencinius veiksmus, kurių ėmėsi Čekijos Respublika siekdama sumažinti sisteminę riziką, kylančią gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje, ir siūlo, kad atitinkamos Čekijos Respublikos institucijos būtų pasirengusios imtis tolesnių veiksmų, jeigu dabartinė makroprudencinės politikos pozicija pasirodytų nepakankama;

| (9) | ESRV grėsmių vertinime Čekijos Respublikos atveju pabrėžiami šie aspektai:






  a. | Būsto kainų augimas pralenkė namų ūkių pajamų augimą vidutiniu laikotarpiu ir jis negali būti visiškai pagrįstas namų ūkio skolos tvarkymo pajėgumo pokyčiais. Česká národní banka (ČNB) mano, kad nuo 2018 m. antrosios pusės būsto kainos Čekijos Respublikoje buvo pervertintos nuo 10 % iki 15 %. Greta ciklinių veiksnių, yra reikšmingų struktūrinių veiksnių, kurie galėjo prisidėti prie šio pervertinimo. Konkrečiai lėtas būsimo Prahos metropoliteno plano kūrimas ir vėlavimas išduoti statybos leidimus taip pat galėjo prisidėti prie būsto pasiūlos trūkumo, ypač sostinėje. |
| --- | --- | --- |

(9)

ESRV grėsmių vertinime Čekijos Respublikos atveju pabrėžiami šie aspektai:

a.

Būsto kainų augimas pralenkė namų ūkių pajamų augimą vidutiniu laikotarpiu ir jis negali būti visiškai pagrįstas namų ūkio skolos tvarkymo pajėgumo pokyčiais. Česká národní banka (ČNB) mano, kad nuo 2018 m. antrosios pusės būsto kainos Čekijos Respublikoje buvo pervertintos nuo 10 % iki 15 %. Greta ciklinių veiksnių, yra reikšmingų struktūrinių veiksnių, kurie galėjo prisidėti prie šio pervertinimo. Konkrečiai lėtas būsimo Prahos metropoliteno plano kūrimas ir vėlavimas išduoti statybos leidimus taip pat galėjo prisidėti prie būsto pasiūlos trūkumo, ypač sostinėje.

| b. | Būsto kainų pervertinimas, kuris ir toliau didėja, kartu su dideliu būsto paskolų skaičiaus augimu ir skolinimo standartų susilpninimu pastaraisiais metais padidino hipotekinių paskolų kredito nuostolių galimybę esant nepalankioms ekonominėms ir finansinėms sąlygoms ar nepalankiems pokyčiams gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje, turintiems tiesioginės įtakos finansiniam stabilumui. Panašiai didėjantis namų ūkių įsiskolinimas kartu daugėjant namų ūkių, kurie gali būti pažeidžiami esant nepalankioms ekonominėms ir finansinėms sąlygoms ar nepalankiems pokyčiams gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje gali lemti tai, kad namų ūkiai turės mažinti vartojimą esant ekonominiam ar finansiniam sukrėtimui, o tai gali lemti papildomas pasekmes, kurios gali turėti netiesioginės įtakos finansiniam stabilumui. |
| --- | --- |

b.

Būsto kainų pervertinimas, kuris ir toliau didėja, kartu su dideliu būsto paskolų skaičiaus augimu ir skolinimo standartų susilpninimu pastaraisiais metais padidino hipotekinių paskolų kredito nuostolių galimybę esant nepalankioms ekonominėms ir finansinėms sąlygoms ar nepalankiems pokyčiams gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje, turintiems tiesioginės įtakos finansiniam stabilumui. Panašiai didėjantis namų ūkių įsiskolinimas kartu daugėjant namų ūkių, kurie gali būti pažeidžiami esant nepalankioms ekonominėms ir finansinėms sąlygoms ar nepalankiems pokyčiams gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje gali lemti tai, kad namų ūkiai turės mažinti vartojimą esant ekonominiam ar finansiniam sukrėtimui, o tai gali lemti papildomas pasekmes, kurios gali turėti netiesioginės įtakos finansiniam stabilumui.

| c. | Metinis būsto paskolų augimas vidutiniu laikotarpiu buvo didelis. Prieš įvedant rekomenduojamas paskolos ir turto vertės (LTV) santykio, skolos ir pajamų (DTI) santykio ir skolos tvarkymo sąnaudų ir pajamų (DSTI) santykio ribas, būsto kredito augimas buvo lydimas skolinimo standartų susilpnėjimo, kaip rodo didėjantis paskolų su aukštu LTV santykiu (virš 80 % ir 90 %) skaičius ir didėjantis paskolų su aukštais DTI ir DSTI santykiais (atitinkamai virš 8 % ir 40 %) skaičius. Šios paskolos buvo suteiktos namų ūkiams, kuriems gali kilti grėsmė nepalankių ekonominių ir finansinių sąlygų atveju. Be to, vis didesnės procentinės suteiktų paskolų dalies atveju buvo stebimi aukšti LTV santykiai kartu su aukštu DTI ar DSTI santykiu, taip dar labiau padidinant galimybę kilti kredito nuostoliams, susijusiems su šiomis naujomis hipotekinėmis paskolomis. Nors vidaus reitingais pagrįstą metodą naudojančių kredito įstaigų Čekijos Respublikoje hipotekinių paskolų vidutiniai svertiniai rizikos koeficientai gali būti laikomi santykinai aukštais palyginti su kitomis EEE šalimis, šie svertiniai rizikos koeficientai mažėjo. |
| --- | --- |

c.

Metinis būsto paskolų augimas vidutiniu laikotarpiu buvo didelis. Prieš įvedant rekomenduojamas paskolos ir turto vertės (LTV) santykio, skolos ir pajamų (DTI) santykio ir skolos tvarkymo sąnaudų ir pajamų (DSTI) santykio ribas, būsto kredito augimas buvo lydimas skolinimo standartų susilpnėjimo, kaip rodo didėjantis paskolų su aukštu LTV santykiu (virš 80 % ir 90 %) skaičius ir didėjantis paskolų su aukštais DTI ir DSTI santykiais (atitinkamai virš 8 % ir 40 %) skaičius. Šios paskolos buvo suteiktos namų ūkiams, kuriems gali kilti grėsmė nepalankių ekonominių ir finansinių sąlygų atveju. Be to, vis didesnės procentinės suteiktų paskolų dalies atveju buvo stebimi aukšti LTV santykiai kartu su aukštu DTI ar DSTI santykiu, taip dar labiau padidinant galimybę kilti kredito nuostoliams, susijusiems su šiomis naujomis hipotekinėmis paskolomis. Nors vidaus reitingais pagrįstą metodą naudojančių kredito įstaigų Čekijos Respublikoje hipotekinių paskolų vidutiniai svertiniai rizikos koeficientai gali būti laikomi santykinai aukštais palyginti su kitomis EEE šalimis, šie svertiniai rizikos koeficientai mažėjo.

| d. | Nors namų ūkių įsiskolinimas Čekijos Respublikoje gali būti laikomas nuosaikiu palyginti su kitomis EEE šalimis, daugėjant būsto paskolų jis taip pat didėjo. Nepaisant aplinkybės, kad pastaruoju metu nustatomi ilgesni laikotarpiai, kurių metu palūkanų normos yra fiksuotos, didelė hipotekinių paskolų dalis buvo suteiktos nustatant pradinį normos fiksavimo laikotarpį, trumpesnį nei penkeri metai. Dėl to didelei namų ūkių, imančių hipotekines paskolas, daliai gali būti sunku tvarkyti savo skolą, jei palūkanų norma padidėtų. |
| --- | --- |

d.

Nors namų ūkių įsiskolinimas Čekijos Respublikoje gali būti laikomas nuosaikiu palyginti su kitomis EEE šalimis, daugėjant būsto paskolų jis taip pat didėjo. Nepaisant aplinkybės, kad pastaruoju metu nustatomi ilgesni laikotarpiai, kurių metu palūkanų normos yra fiksuotos, didelė hipotekinių paskolų dalis buvo suteiktos nustatant pradinį normos fiksavimo laikotarpį, trumpesnį nei penkeri metai. Dėl to didelei namų ūkių, imančių hipotekines paskolas, daliai gali būti sunku tvarkyti savo skolą, jei palūkanų norma padidėtų.

| e. | Nepalankios ekonominės ir finansinės sąlygos ar nepalankūs pokyčiai gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje gali sukelti riziką, kylančią dėl pirmiau minėtų grėsmių. Pavyzdžiui, jei namų ūkių pajamų augimas sumažėja arba palūkanų normos padidėja, itin įsiskolinusiems namų ūkiams gali būti sunkiau tvarkyti savo skolas. Jei šie namų ūkiai neįvykdo savo įsipareigojimų pagal paskolos sutartis ir tuo pat metu būsto kainos sumažėja, tai gali lemti iš hipotekinių paskolų kylančius kredito nuostolius. Atsižvelgiant į ankstesnę ČNB rekomendaciją (12), susijusią su skolinimo standartais naujų hipotekinių paskolų atveju, įsipareigojimų neįvykdymo rizika ir tiesioginiai kredito nuostoliai kredito įstaigoms šiuo metu turėtų būti riboti. Be to, atsižvelgiant į santykinai aukštus vidaus reitingais pagrįstą metodą naudojančių kredito įstaigų hipotekinių paskolų vidutinius svertinius rizikos koeficientus ir į gana aukštą Čekijos Respublikos bankų sektoriaus kapitalizavimo lygį, kredito įstaigos yra tinkamai pasirengusios absorbuoti tiesioginės kredito rizikos sukrėtimą, susijusį su gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriumi. Tačiau namų ūkiams vis tiek gali tekti pakoreguoti savo vartojimą, nes galimas pajamų ar grynojo turto sumažėjimas gali lemti netiesioginę įtaką finansiniam stabilumui. |
| --- | --- |

e.

Nepalankios ekonominės ir finansinės sąlygos ar nepalankūs pokyčiai gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje gali sukelti riziką, kylančią dėl pirmiau minėtų grėsmių. Pavyzdžiui, jei namų ūkių pajamų augimas sumažėja arba palūkanų normos padidėja, itin įsiskolinusiems namų ūkiams gali būti sunkiau tvarkyti savo skolas. Jei šie namų ūkiai neįvykdo savo įsipareigojimų pagal paskolos sutartis ir tuo pat metu būsto kainos sumažėja, tai gali lemti iš hipotekinių paskolų kylančius kredito nuostolius. Atsižvelgiant į ankstesnę ČNB rekomendaciją (12), susijusią su skolinimo standartais naujų hipotekinių paskolų atveju, įsipareigojimų neįvykdymo rizika ir tiesioginiai kredito nuostoliai kredito įstaigoms šiuo metu turėtų būti riboti. Be to, atsižvelgiant į santykinai aukštus vidaus reitingais pagrįstą metodą naudojančių kredito įstaigų hipotekinių paskolų vidutinius svertinius rizikos koeficientus ir į gana aukštą Čekijos Respublikos bankų sektoriaus kapitalizavimo lygį, kredito įstaigos yra tinkamai pasirengusios absorbuoti tiesioginės kredito rizikos sukrėtimą, susijusį su gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriumi. Tačiau namų ūkiams vis tiek gali tekti pakoreguoti savo vartojimą, nes galimas pajamų ar grynojo turto sumažėjimas gali lemti netiesioginę įtaką finansiniam stabilumui.

| f. | ESRV atsižvelgia į tai, kad Čekijos Respublikoje yra platus skolininku grįstų makroprudencinių priemonių spektras, skirtas sumažinti Čekijos Respublikos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriui kylančią riziką. LTV santykio ribomis siekiama spręsti grėsmių, susijusių su naujų hipotekinių paskolų teikimu, susidarymą, kai tokios paskolos teikiamos rinkoje, kurioje būsto kainos yra pervertintos, sukeliant galimas tiesiogines pasekmes finansiniam stabilumui. Be to, DTI santykio ir DSTI santykio ribomis siekiama padidinti LTV santykio ribų veiksmingumą ribojant naujų paskolų teikimą namų ūkiams, kuriems gali kilti grėsmė nepalankių ekonominių ir finansinių sąlygų ir nepalankių pokyčių Čekijos Respublikos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje atveju. Kredito teikėjams taip pat rekomenduojama atlikti testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, siekiant įvertinti skolininkų gebėjimą atlaikyti sukrėtimus, susijusius su padidėjusiomis palūkanomis ar sumažėjusiomis pajamomis. Siekdamas sustiprinti įstaigų atsparumą cikliškoms grėsmės, ČNB 2018 m. dar padidino anticiklinio kapitalo rezervo normą nuo 1,5 % iki 2 %, įsigaliosiančią 2020 m. liepos 1 d. |
| --- | --- |

f.

ESRV atsižvelgia į tai, kad Čekijos Respublikoje yra platus skolininku grįstų makroprudencinių priemonių spektras, skirtas sumažinti Čekijos Respublikos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriui kylančią riziką. LTV santykio ribomis siekiama spręsti grėsmių, susijusių su naujų hipotekinių paskolų teikimu, susidarymą, kai tokios paskolos teikiamos rinkoje, kurioje būsto kainos yra pervertintos, sukeliant galimas tiesiogines pasekmes finansiniam stabilumui. Be to, DTI santykio ir DSTI santykio ribomis siekiama padidinti LTV santykio ribų veiksmingumą ribojant naujų paskolų teikimą namų ūkiams, kuriems gali kilti grėsmė nepalankių ekonominių ir finansinių sąlygų ir nepalankių pokyčių Čekijos Respublikos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje atveju. Kredito teikėjams taip pat rekomenduojama atlikti testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, siekiant įvertinti skolininkų gebėjimą atlaikyti sukrėtimus, susijusius su padidėjusiomis palūkanomis ar sumažėjusiomis pajamomis. Siekdamas sustiprinti įstaigų atsparumą cikliškoms grėsmės, ČNB 2018 m. dar padidino anticiklinio kapitalo rezervo normą nuo 1,5 % iki 2 %, įsigaliosiančią 2020 m. liepos 1 d.

| g. | Tačiau dabartinės skolininku grįstos priemonės buvo įvestos remiantis ČNB rekomendacija, kuri nėra teisiškai privaloma, o teisinės sistemos, kuri leistų aktyvuoti šias priemones teisiškai privalomais aktais, nėra. Vidutiniu laikotarpiu negalima garantuoti, kad dabartinės priemonės bus veiksmingos, ir šiuo laikotarpiu būsto kainų pervertinimas ir hipotekinio kredito augimas gali dar labiau padidėti. |
| --- | --- |

g.

Tačiau dabartinės skolininku grįstos priemonės buvo įvestos remiantis ČNB rekomendacija, kuri nėra teisiškai privaloma, o teisinės sistemos, kuri leistų aktyvuoti šias priemones teisiškai privalomais aktais, nėra. Vidutiniu laikotarpiu negalima garantuoti, kad dabartinės priemonės bus veiksmingos, ir šiuo laikotarpiu būsto kainų pervertinimas ir hipotekinio kredito augimas gali dar labiau padidėti.

| h. | Dabartinės makroprudencinės politikos priemonės vertinamos kaip iš dalies tinkamos ir iš dalies pakankamos, kiek tai susiję su galimais grėsmių pokyčiais Čekijos Respublikos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje vidutiniu laikotarpiu. Svarbu, kad nacionalinėms valdžioms institucijoms būtų prieinamos teisiškai privalomos skolininku grįstos priemonės, suteikiančios joms būtinus įgaliojimus spręsti galimų grėsmių finansiniam stabilumui problemą, įskaitant, visų pirma, įgaliojimus nustatyti teisiškai privalomas paskolos ir turto vertės santykio ribas – taip pat skolos ir pajamų santykio arba skolos tvarkymo ir pajamų santykio ribas kartu su termino ribomis – kai to reikia naujų būsto paskolų atveju. Tik teisiškai privalomos skolininku grįstos priemonės užtikrintų, kad visi kredito teikėjai, nepriklausomai nuo jų rūšies ir nuo to, ar jie yra nacionaliniai ar užsienio, visa apimtimi laikytųsi galiojančių priemonių. |
| --- | --- |

h.

Dabartinės makroprudencinės politikos priemonės vertinamos kaip iš dalies tinkamos ir iš dalies pakankamos, kiek tai susiję su galimais grėsmių pokyčiais Čekijos Respublikos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje vidutiniu laikotarpiu. Svarbu, kad nacionalinėms valdžioms institucijoms būtų prieinamos teisiškai privalomos skolininku grįstos priemonės, suteikiančios joms būtinus įgaliojimus spręsti galimų grėsmių finansiniam stabilumui problemą, įskaitant, visų pirma, įgaliojimus nustatyti teisiškai privalomas paskolos ir turto vertės santykio ribas – taip pat skolos ir pajamų santykio arba skolos tvarkymo ir pajamų santykio ribas kartu su termino ribomis – kai to reikia naujų būsto paskolų atveju. Tik teisiškai privalomos skolininku grįstos priemonės užtikrintų, kad visi kredito teikėjai, nepriklausomai nuo jų rūšies ir nuo to, ar jie yra nacionaliniai ar užsienio, visa apimtimi laikytųsi galiojančių priemonių.

| (10) | aktyvuojant priemones, skirtas nustatytų grėsmių problemai spręsti, jų kalibravimas ir laipsniškas įvedimas turėtų atsižvelgti į Čekijos Respublikos poziciją ekonomikos ir finansų ciklų atžvilgiu, taip pat į bet kokį galimą poveikį susijusioms sąnaudoms ir naudai; |
| --- | --- |

(10)

aktyvuojant priemones, skirtas nustatytų grėsmių problemai spręsti, jų kalibravimas ir laipsniškas įvedimas turėtų atsižvelgti į Čekijos Respublikos poziciją ekonomikos ir finansų ciklų atžvilgiu, taip pat į bet kokį galimą poveikį susijusioms sąnaudoms ir naudai;

| (11) | ESRV įspėjimai skelbiami po to, kai Bendroji valdyba praneša Europos Sąjungos Tarybai apie ketinimą tai padaryti ir suteikia Tarybai galimybę reaguoti, ir po to, kai adresatams buvo pranešta apie ketinimą paskelbti, |
| --- | --- |

(11)

ESRV įspėjimai skelbiami po to, kai Bendroji valdyba praneša Europos Sąjungos Tarybai apie ketinimą tai padaryti ir suteikia Tarybai galimybę reaguoti, ir po to, kai adresatams buvo pranešta apie ketinimą paskelbti,

PRIĖMĖ ŠĮ ĮSPĖJIMĄ:

ESRV nustatė, kad vidutinės trukmės grėsmės Čekijos Respublikos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje yra sisteminės rizikos finansiniam stabilumui šaltinis, galintis sukelti labai neigiamų padarinių realiajai ekonomikai. Makroprudenciniu požiūriu ESRV mano, kad pagrindinės grėsmės yra didelis būsto kainų pervertinimas kartu su dideliu būsto paskolų augimu ir silpnais skolinimo standartais, atsižvelgiant į tai, kad šiuo metu prieinamos ir taikomos skolininku grįstos priemonės yra teisiškai neprivalomos.

Priimta Frankfurte prie Maino 2019 m. birželio 27 d.

ESRV bendrosios valdybos vardu

ESRV sekretoriato vadovas

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  OL L 331, 2010 12 15, p. 1.

1

(2)  Žr. Grėsmės ES gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje, ESRV, 2016 m. lapkričio mėn., paskelbta ESRV svetainėje www.esrb.europa.eu.

2

(3)  2016 m. rugsėjo 22 d. Europos sisteminės rizikos valdybos įspėjimas ESRB/2016/06 dėl vidutinės trukmės grėsmių Belgijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje (OL C 31, 2017 1 31, p. 45).

3

(4)  2016 m. rugsėjo 22 d. Europos sisteminės rizikos valdybos įspėjimas ESRB/2016/07 dėl vidutinės trukmės grėsmių Danijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje (OL C 31, 2017 1 31, p. 47).

4

(5)  2016 m. rugsėjo 22 d. Europos sisteminės rizikos valdybos įspėjimas ESRB/2016/09 dėl vidutinės trukmės grėsmių Liuksemburgo gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje (OL C 31, 2017 1 31, p. 51).

5

(6)  2016 m. rugsėjo 22 d. Europos sisteminės rizikos valdybos įspėjimas ESRB/2016/10 dėl vidutinės trukmės grėsmių Nyderlandų gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje (OL C 31, 2017 1 31, p. 53).

6

(7)  2016 m. rugsėjo 22 d. Europos sisteminės rizikos valdybos įspėjimas ESRV/2016/05 dėl vidutinės trukmės grėsmių Austrijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje (OL C 31, 2017 1 31, p. 43).

7

(8)  2016 m. rugsėjo 22 d. Europos sisteminės rizikos valdybos įspėjimas ESRV/2016/08 dėl vidutinės trukmės grėsmių Suomijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje (OL C 31, 2017 1 31, p. 49).

8

(9)  2016 m. rugsėjo 22 d. Europos sisteminės rizikos valdybos įspėjimas ESRB/2016/11 dėl vidutinės trukmės grėsmių Švedijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje (OL C 31, 2017 1 31, p. 55).

9

(10)  2016 m. rugsėjo 22 d. Europos sisteminės rizikos valdybos įspėjimas ESRB/2016/12 dėl vidutinės trukmės grėsmių Jungtinės Karalystės gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje (OL C 31, 2017 1 31, p. 57).

10

(11)  Žr. Grėsmės EEE šalių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuose, ESRV, 2019 m., paskelbta ESRV svetainėje www.esrb.europa.eu.

11

(12)  2018 m. birželio 12 d. Rekomendacija dėl mažmeninių paskolų, užtikrintų gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu, teikimo rizikos valdymo, paskelbta https://www.cnb.cz (ÚS ČNB ze dne 12. června 2018 – Doporučení k řízení rizik spojených s poskytováním retailových úvěrů zajištěných rezidenční nemovitostí).

12

ÚS ČNB ze dne 12. června 2018 – Doporučení k řízení rizik spojených s poskytováním retailových úvěrů zajištěných rezidenční nemovitostí

---

| 30.10.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 366/45 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 366/45

---

EUROPOS SISTEMINĖS RIZIKOS VALDYBOS ĮSPĖJIMAS

2019 m. birželio 27 d.

dėl vidutinės trukmės grėsmių Vokietijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje

(ESRV/2019/11)

(2019/C 366/08)

EUROPOS SISTEMINĖS RIZIKOS VALDYBOS BENDROJI VALDYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1092/2010 dėl Europos Sąjungos finansų sistemos makrolygio rizikos ribojimo priežiūros ir Europos sisteminės rizikos valdybos įsteigimo (1), ypač į jo 3, 16 ir 18 straipsnius,

kadangi:

| (1) | būstas yra pagrindinis realiosios ekonomikos sektorius ir sudaro didžiąją namų ūkio turto ir bankų skolinimo dalį. Gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto nuosavybė sudaro didelę namų ūkių turto dalį, o paskolos būstui dažnai yra didelė kredito įstaigų balanso dalis. Be to, būsto statyba paprastai yra svarbus realiosios ekonomikos elementas, kuris yra užimtumo, investicijų ir augimo šaltinis; |
| --- | --- |

(1)

būstas yra pagrindinis realiosios ekonomikos sektorius ir sudaro didžiąją namų ūkio turto ir bankų skolinimo dalį. Gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto nuosavybė sudaro didelę namų ūkių turto dalį, o paskolos būstui dažnai yra didelė kredito įstaigų balanso dalis. Be to, būsto statyba paprastai yra svarbus realiosios ekonomikos elementas, kuris yra užimtumo, investicijų ir augimo šaltinis;

| (2) | praeityje įvykusios finansų krizės ir daugelio šalių patirtis parodė, kad netvarūs pokyčiai nekilnojamojo turto rinkose gali turėti rimtų pasekmių finansų sistemos stabilumui ir visai ekonomikai konkrečioje šalyje, o tai taip pat gali lemti neigiamo poveikio išplitimą tarpvalstybiniu lygmeniu. Įtaka finansiniam stabilumui gali būti tiesioginė ir netiesioginė. Tiesioginė įtaka – tai hipotekos portfelių kredito nuostoliai, kylantys dėl nepalankių ekonominių ir finansinių sąlygų ir tuo pat metu atsirandančių neigiamų pokyčių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje. Netiesioginė įtaka yra susijusi su namų ūkių vartojimo pokyčiais, sukeliančiais papildomų padarinių realiajai ekonomikai ir finansiniam stabilumui; |
| --- | --- |

(2)

praeityje įvykusios finansų krizės ir daugelio šalių patirtis parodė, kad netvarūs pokyčiai nekilnojamojo turto rinkose gali turėti rimtų pasekmių finansų sistemos stabilumui ir visai ekonomikai konkrečioje šalyje, o tai taip pat gali lemti neigiamo poveikio išplitimą tarpvalstybiniu lygmeniu. Įtaka finansiniam stabilumui gali būti tiesioginė ir netiesioginė. Tiesioginė įtaka – tai hipotekos portfelių kredito nuostoliai, kylantys dėl nepalankių ekonominių ir finansinių sąlygų ir tuo pat metu atsirandančių neigiamų pokyčių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje. Netiesioginė įtaka yra susijusi su namų ūkių vartojimo pokyčiais, sukeliančiais papildomų padarinių realiajai ekonomikai ir finansiniam stabilumui;

| (3) | nekilnojamojo turto rinkose pokyčiai vyksta cikliškai. Pernelyg didelė prisiimama rizika, per didelis įsiskolinimo lygis ir klaidingos paskatos nekilnojamojo turto ciklo pakilimo metu gali turėti rimtų neigiamų padarinių finansiniam stabilumui ir realiajai ekonomikai. Atsižvelgiant į gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto (RRE) svarbą finansiniam ir makroekonominiam stabilumui, yra itin svarbu, kad makroprudencinės politikos priemonės būtų naudojamos ne tik kaip sisteminės rizikos mažinimo priemonė, bet ir siekiant užkirsti kelią grėsmėms gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkose; |
| --- | --- |

(3)

nekilnojamojo turto rinkose pokyčiai vyksta cikliškai. Pernelyg didelė prisiimama rizika, per didelis įsiskolinimo lygis ir klaidingos paskatos nekilnojamojo turto ciklo pakilimo metu gali turėti rimtų neigiamų padarinių finansiniam stabilumui ir realiajai ekonomikai. Atsižvelgiant į gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto (RRE) svarbą finansiniam ir makroekonominiam stabilumui, yra itin svarbu, kad makroprudencinės politikos priemonės būtų naudojamos ne tik kaip sisteminės rizikos mažinimo priemonė, bet ir siekiant užkirsti kelią grėsmėms gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkose;

| (4) | cikliniai veiksniai vaidina svarbų vaidmenį stiprinant grėsmes, nustatytas Europos ekonominės erdvės (EEE) šalių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkose, tačiau yra ir struktūrinių veiksnių, lėmusių šias grėsmes. Šie veiksniai gali būti būsto pasiūlos stoka, dėl kurios didėja būsto kainos ir namų ūkių, perkančių savo nuosavą nekilnojamąjį turtą, skola, arba kita viešoji politika, galinti tapti paskata namų ūkiams skolintis per daug. Atsižvelgiant į tai, kad šie veiksniai peržengia makroprudencinės politikos ribas, kitomis politikos sritimis grindžiamos priemonės gali papildyti ir sustiprinti dabartines makroprudencines priemones, kuriomis siekiama veiksmingai ir efektyviai spręsti grėsmių problemas atskirų šalių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkose, nesukuriant per didelių sąnaudų realiajai ekonomikai ir finansų sistemai; |
| --- | --- |

(4)

cikliniai veiksniai vaidina svarbų vaidmenį stiprinant grėsmes, nustatytas Europos ekonominės erdvės (EEE) šalių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkose, tačiau yra ir struktūrinių veiksnių, lėmusių šias grėsmes. Šie veiksniai gali būti būsto pasiūlos stoka, dėl kurios didėja būsto kainos ir namų ūkių, perkančių savo nuosavą nekilnojamąjį turtą, skola, arba kita viešoji politika, galinti tapti paskata namų ūkiams skolintis per daug. Atsižvelgiant į tai, kad šie veiksniai peržengia makroprudencinės politikos ribas, kitomis politikos sritimis grindžiamos priemonės gali papildyti ir sustiprinti dabartines makroprudencines priemones, kuriomis siekiama veiksmingai ir efektyviai spręsti grėsmių problemas atskirų šalių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkose, nesukuriant per didelių sąnaudų realiajai ekonomikai ir finansų sistemai;

| (5) | 2016 m. Europos sisteminės rizikos valdyba (ESRV) atliko vidutinės trukmės grėsmių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje vertinimą visoje Sąjungoje (2). Šis vertinimas leido ESRV keliose šalyse nustatyti tam tikras vidutinės trukmės grėsmes, kurios yra sisteminės rizikos finansiniam stabilumui šaltinis, ir pateikti įspėjimus aštuonioms šalims: Belgijai (3), Danijai (4), Liuksemburgui (5), Nyderlandams (6), Austrijai (7), Suomijai (8), Švedijai (9) ir Jungtinei Karalystei (10); |
| --- | --- |

(5)

2016 m. Europos sisteminės rizikos valdyba (ESRV) atliko vidutinės trukmės grėsmių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje vertinimą visoje Sąjungoje (2). Šis vertinimas leido ESRV keliose šalyse nustatyti tam tikras vidutinės trukmės grėsmes, kurios yra sisteminės rizikos finansiniam stabilumui šaltinis, ir pateikti įspėjimus aštuonioms šalims: Belgijai (3), Danijai (4), Liuksemburgui (5), Nyderlandams (6), Austrijai (7), Suomijai (8), Švedijai (9) ir Jungtinei Karalystei (10);

| (6) | ESRV neseniai atliko sisteminį ir į ateitį orientuotą grėsmių, susijusių su gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu EEE, vertinimą (11); |
| --- | --- |

(6)

ESRV neseniai atliko sisteminį ir į ateitį orientuotą grėsmių, susijusių su gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu EEE, vertinimą (11);

| (7) | šiame kontekste vienuolikoje šalių, kurių viena yra Vokietija, ESRV nustatė tam tikras vidutinės trukmės grėsmes, kurios yra sisteminės rizikos finansiniam stabilumui šaltinis ir kurių problema nebuvo pakankamai sprendžiama; |
| --- | --- |

(7)

šiame kontekste vienuolikoje šalių, kurių viena yra Vokietija, ESRV nustatė tam tikras vidutinės trukmės grėsmes, kurios yra sisteminės rizikos finansiniam stabilumui šaltinis ir kurių problema nebuvo pakankamai sprendžiama;

| (8) | ESRV grėsmių vertinime Vokietijos atveju pabrėžiami šie aspektai:






  a. | Dauguma turimų gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto kainų rodiklių rodo, kad būsto kainos Vokietijoje yra pervertintos. Kaip ir ankstesni vertinimai, atlikti 2016 m. ir 2017 m., taip ir 2018 m. vertinimai rodo, kad būsto kainos miesto vietovėse yra gerokai pervertintos. Nuo 2010 m. nominaliosios būsto kainos laipsniškai didėjo, o pastaraisiais metais jų augimo tempas paspartėjo ir šiek tiek viršijo namų ūkių pajamų augimą. Be to, šis augimas tapo plačiau paplitęs tiek miesto, tiek ir kaimo vietovėse. Būsto kainų didėjimas dideliuose miestuose ir miesto vietovėse atspindi būsto pasiūlos trūkumą, palyginti su paklausa, ir Vokietijos Federacinė Vyriausybė yra nustačiusi keletą priemonių, kuriomis siekiama šį trūkumą sumažinti. Todėl būsimi būsto kainų pokyčiai gali priklausyti nuo šių priemonių poveikio. |
| --- | --- | --- |

(8)

ESRV grėsmių vertinime Vokietijos atveju pabrėžiami šie aspektai:

a.

Dauguma turimų gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto kainų rodiklių rodo, kad būsto kainos Vokietijoje yra pervertintos. Kaip ir ankstesni vertinimai, atlikti 2016 m. ir 2017 m., taip ir 2018 m. vertinimai rodo, kad būsto kainos miesto vietovėse yra gerokai pervertintos. Nuo 2010 m. nominaliosios būsto kainos laipsniškai didėjo, o pastaraisiais metais jų augimo tempas paspartėjo ir šiek tiek viršijo namų ūkių pajamų augimą. Be to, šis augimas tapo plačiau paplitęs tiek miesto, tiek ir kaimo vietovėse. Būsto kainų didėjimas dideliuose miestuose ir miesto vietovėse atspindi būsto pasiūlos trūkumą, palyginti su paklausa, ir Vokietijos Federacinė Vyriausybė yra nustačiusi keletą priemonių, kuriomis siekiama šį trūkumą sumažinti. Todėl būsimi būsto kainų pokyčiai gali priklausyti nuo šių priemonių poveikio.

| b. | Nepaisant neseniai vėl pradėjusio augti naujo skolinimo, metinis būsto kreditų augimas per pastaruosius trejus metus buvo nuosaikus. Išsamią skolinimo standartų analizę šiuo metu apsunkina tai, kad trūksta išsamių duomenų apie paskolos ir turto vertės (LTV) santykius ir kitus kredito santykius naujai suteiktų paskolų atveju. Tačiau yra tam tikrų įrodymų, kad paskolų su labai tvariais (12) LTV santykiais paklausa padidėjo. Be to, ECB atliktas skolinimo euro zonoje tyrimas taip pat rodo, kad apklausti bankai 2018 m. sumažino savo maržą iš paskolų būstui įsigyti. |
| --- | --- |

b.

Nepaisant neseniai vėl pradėjusio augti naujo skolinimo, metinis būsto kreditų augimas per pastaruosius trejus metus buvo nuosaikus. Išsamią skolinimo standartų analizę šiuo metu apsunkina tai, kad trūksta išsamių duomenų apie paskolos ir turto vertės (LTV) santykius ir kitus kredito santykius naujai suteiktų paskolų atveju. Tačiau yra tam tikrų įrodymų, kad paskolų su labai tvariais (12) LTV santykiais paklausa padidėjo. Be to, ECB atliktas skolinimo euro zonoje tyrimas taip pat rodo, kad apklausti bankai 2018 m. sumažino savo maržą iš paskolų būstui įsigyti.

| c. | Namų ūkių įsiskolinimas gali būti laikomas nuosaikiu, palyginti su padėtimi kitose valstybėse narėse. Vis dėlto, nors Vokietijoje būsto, priklausančio savininkams nuosavybės teise, dalis yra mažiausia Europos Sąjungoje, būsto savininkų, turinčių hipotekines paskolas, dalis sudaro maždaug ketvirtadalį visų gyventojų skaičiaus, o tai artima ES vidurkiui. Nors būsto paskolų augimas praeityje buvo palyginti nuosaikus, būsto kainų padidėjimas yra ryškus ir tam tikru metu gali būti lydimas didelio naujai suteiktų būsto paskolų skaičiaus padidėjimo. Tai gali paskatinti tolesnį bendro namų ūkių įsiskolinimo augimą vidutinės trukmės laikotarpiu. |
| --- | --- |

c.

Namų ūkių įsiskolinimas gali būti laikomas nuosaikiu, palyginti su padėtimi kitose valstybėse narėse. Vis dėlto, nors Vokietijoje būsto, priklausančio savininkams nuosavybės teise, dalis yra mažiausia Europos Sąjungoje, būsto savininkų, turinčių hipotekines paskolas, dalis sudaro maždaug ketvirtadalį visų gyventojų skaičiaus, o tai artima ES vidurkiui. Nors būsto paskolų augimas praeityje buvo palyginti nuosaikus, būsto kainų padidėjimas yra ryškus ir tam tikru metu gali būti lydimas didelio naujai suteiktų būsto paskolų skaičiaus padidėjimo. Tai gali paskatinti tolesnį bendro namų ūkių įsiskolinimo augimą vidutinės trukmės laikotarpiu.

| d. | Nepalankūs ekonominiai ir finansiniai pokyčiai gali sukelti staigius pokyčius gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje (arba staigūs pokyčiai gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje gali sukelti nepalankius ekonominius ir finansinius pokyčius), kurie, atsižvelgiant į cikliškas grėsmes, gali sukelti tiesioginę ir netiesioginę riziką finansiniam stabilumui, atsižvelgiant į pirmiau minėtas grėsmes. Galima tiesioginė rizika Vokietijos bankų sistemai yra susijusi tiek su aplinkybe, kad gali būti vėluojama grąžinti paskolas, suteiktas esant ilgalaikiam ekonomikos pakilimui bei pervertintoms ir labai didėjančioms būsto kainoms, tiek ir su konkurenciniu spaudimu, galinčiu lemti susilpnėjusius kredito standartus ir maržos mažinimą naujų paskolų atveju. Be to, būsto kainoms smarkiai sumažėjus, kai kurie namų ūkiai gali patirti neigiamą turto poveikį arba jų nuosavas kapitalas gali tapti neigiamas. Jei, pavyzdžiui, didėja nedarbas ir (arba) mažėja namų ūkių pajamų augimas, kai kuriems namų ūkiams gali būti sunkiau tvarkyti savo skolas. Susijęs neigiamas namų ūkio pajamų ir turto poveikis gali sustiprinti pirminį sukrėtimą, jei namų ūkiai bus priversti mažinti vartojimą tam, kad galėtų tvarkyti savo skolas. Dėl to gali kilti naujos pasekmės ir padidėti rizika kredito įstaigoms ir finansų sistemai. |
| --- | --- |

d.

Nepalankūs ekonominiai ir finansiniai pokyčiai gali sukelti staigius pokyčius gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje (arba staigūs pokyčiai gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje gali sukelti nepalankius ekonominius ir finansinius pokyčius), kurie, atsižvelgiant į cikliškas grėsmes, gali sukelti tiesioginę ir netiesioginę riziką finansiniam stabilumui, atsižvelgiant į pirmiau minėtas grėsmes. Galima tiesioginė rizika Vokietijos bankų sistemai yra susijusi tiek su aplinkybe, kad gali būti vėluojama grąžinti paskolas, suteiktas esant ilgalaikiam ekonomikos pakilimui bei pervertintoms ir labai didėjančioms būsto kainoms, tiek ir su konkurenciniu spaudimu, galinčiu lemti susilpnėjusius kredito standartus ir maržos mažinimą naujų paskolų atveju. Be to, būsto kainoms smarkiai sumažėjus, kai kurie namų ūkiai gali patirti neigiamą turto poveikį arba jų nuosavas kapitalas gali tapti neigiamas. Jei, pavyzdžiui, didėja nedarbas ir (arba) mažėja namų ūkių pajamų augimas, kai kuriems namų ūkiams gali būti sunkiau tvarkyti savo skolas. Susijęs neigiamas namų ūkio pajamų ir turto poveikis gali sustiprinti pirminį sukrėtimą, jei namų ūkiai bus priversti mažinti vartojimą tam, kad galėtų tvarkyti savo skolas. Dėl to gali kilti naujos pasekmės ir padidėti rizika kredito įstaigoms ir finansų sistemai.

| e. | Tačiau pažymėtina, kad ilgi laikotarpiai, kurių metu hipotekos palūkanų normos yra fiksuotos, padeda sumažinti riziką, kylančią skolininkams dėl didėjančių palūkanų normų. Atsižvelgiant į teigiamą privačių namų ūkių pajamų perspektyvą ir nuolatines palankias darbo rinkos sąlygas, galima rizika, jog namų ūkiai patirs finansinių sunkumų, yra gana maža. Tačiau reikėtų pažymėti, kad palūkanų normos rizika dėl ilgo normos fiksavimo laikotarpio tenka kredito įstaigoms, o tai yra viena iš cikliškų grėsmių bankų sistemai. |
| --- | --- |

e.

Tačiau pažymėtina, kad ilgi laikotarpiai, kurių metu hipotekos palūkanų normos yra fiksuotos, padeda sumažinti riziką, kylančią skolininkams dėl didėjančių palūkanų normų. Atsižvelgiant į teigiamą privačių namų ūkių pajamų perspektyvą ir nuolatines palankias darbo rinkos sąlygas, galima rizika, jog namų ūkiai patirs finansinių sunkumų, yra gana maža. Tačiau reikėtų pažymėti, kad palūkanų normos rizika dėl ilgo normos fiksavimo laikotarpio tenka kredito įstaigoms, o tai yra viena iš cikliškų grėsmių bankų sistemai.

| f. | ESRV atkreipia dėmesį į tai, kad Vokietijos finansinių paslaugų priežiūros federalinė institucija (Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht, BaFin) paskelbė, kad Finansinio stabilumo komitetas (Ausschuss für Finanzstabilität) rekomendavo aktyvuoti 0,25 % anticiklinio kapitalo rezervo normą, siekiant prevenciškai didinti įstaigų atsparumą. BaFin ketina aktyvuoti anticiklinį kapitalo rezervą rekomenduojamu būdu. Atliekant rekomenduojamą kalibravimą, atsižvelgta į kredito dinamiką Vokietijoje, lydimą stiprios gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto kainų dinamikos. Tačiau tai neturėtų apriboti būsto kreditų augimo arba sustabdyti galimo skolinimo standartų susilpnėjimo. Nacionalinės valdžios institucijos stebėjo kredito sąlygas, tačiau nepateikė jokių oficialių gairių, ką turėtų apimti prudenciniai reikalavimai. |
| --- | --- |

f.

ESRV atkreipia dėmesį į tai, kad Vokietijos finansinių paslaugų priežiūros federalinė institucija (Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht, BaFin) paskelbė, kad Finansinio stabilumo komitetas (Ausschuss für Finanzstabilität) rekomendavo aktyvuoti 0,25 % anticiklinio kapitalo rezervo normą, siekiant prevenciškai didinti įstaigų atsparumą. BaFin ketina aktyvuoti anticiklinį kapitalo rezervą rekomenduojamu būdu. Atliekant rekomenduojamą kalibravimą, atsižvelgta į kredito dinamiką Vokietijoje, lydimą stiprios gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto kainų dinamikos. Tačiau tai neturėtų apriboti būsto kreditų augimo arba sustabdyti galimo skolinimo standartų susilpnėjimo. Nacionalinės valdžios institucijos stebėjo kredito sąlygas, tačiau nepateikė jokių oficialių gairių, ką turėtų apimti prudenciniai reikalavimai.

| g. | Dabartinės politikos priemonės vertinamos kaip iš dalies tinkamos ir iš dalies pakankamos, siekiant sumažinti nustatytą sisteminę riziką, susijusią su grėsmėmis gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje. Vokietija galėtų aktyvuoti ir kitas kapitalu grįstas priemones, reikalaujančias, kad kredito įstaigos sukurtų papildomus kapitalo rezervus, siekiant padidinti bankų sistemos atsparumą ciklinei rizikai ir grėsmėms (t. y. kredito rizikai ir palūkanų normos rizikai), galėjusioms susidaryti dėl ilgalaikio ekonomikos pakilimo ir sparčiai kintančios būsto kainų dinamikos. Atsižvelgiant į Vokietijoje keletą metų stebimą didelį būsto kainų pervertinimą miesto vietovėse, taip pat netikrumą dėl skolinimo standartų, Vokietija galėtų imtis veiksmų, siekdama tinkamai užtikrinti patikimus skolinimo standartus naujoms paskoloms (pvz., rekomenduoti arba aktyvuoti teisiškai privalomas LTV santykių ribas, jei tenkinamos teisinės aktyvavimo sąlygos), kad būtų išvengta grėsmių susidarymo ir taip būtų skatinamas finansinis stabilumas. |
| --- | --- |

g.

Dabartinės politikos priemonės vertinamos kaip iš dalies tinkamos ir iš dalies pakankamos, siekiant sumažinti nustatytą sisteminę riziką, susijusią su grėsmėmis gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje. Vokietija galėtų aktyvuoti ir kitas kapitalu grįstas priemones, reikalaujančias, kad kredito įstaigos sukurtų papildomus kapitalo rezervus, siekiant padidinti bankų sistemos atsparumą ciklinei rizikai ir grėsmėms (t. y. kredito rizikai ir palūkanų normos rizikai), galėjusioms susidaryti dėl ilgalaikio ekonomikos pakilimo ir sparčiai kintančios būsto kainų dinamikos. Atsižvelgiant į Vokietijoje keletą metų stebimą didelį būsto kainų pervertinimą miesto vietovėse, taip pat netikrumą dėl skolinimo standartų, Vokietija galėtų imtis veiksmų, siekdama tinkamai užtikrinti patikimus skolinimo standartus naujoms paskoloms (pvz., rekomenduoti arba aktyvuoti teisiškai privalomas LTV santykių ribas, jei tenkinamos teisinės aktyvavimo sąlygos), kad būtų išvengta grėsmių susidarymo ir taip būtų skatinamas finansinis stabilumas.

| h. | Kaip jau siūlė Ausschuss für Finanzstabilität 2015 m. (13), taip pat svarbu, kad nacionalinės valdžios institucijos turėtų galimybę naudoti visas būtinas makroprudencines priemones, suteikiančias joms būtinus įgaliojimus spręsti galimų grėsmių finansiniam stabilumui problemą, įskaitant, visų pirma, įgaliojimus nustatyti teisiškai privalomas paskolos ir vertės santykių ribas – taip pat skolos ir pajamų santykių arba skolos tvarkymo ir pajamų santykių ribas, kartu su termino ribomis – kai to reikia naujų būsto paskolų atveju. Tačiau šiuo metu Vokietijoje nėra pajamomis grįstų priemonių. Nacionalinės valdžios institucijos turi teisę nustatyti teisiškai privalomas paskolos ir vertės santykio ribas, jei tai būtina finansiniam stabilumui užtikrinti, tačiau ši teisė priklauso nuo to, ar yra nustatoma rizika finansiniam stabilumui, kylanti dėl labai išaugusių būsto kainų ir hipotekinio skolinimo, kartu iš esmės susilpnėjus skolinimo standartams. Todėl dabartinės duomenų spragos, susijusios su skolinimo standartais naujų hipotekinių paskolų atveju, taip pat turėtų būti užpildytos, kad būtų galima pagerinti galimybę nustatyti šią riziką ir prireikus spręsti jos problemą – tokia iniciatyva yra būtina Vokietijos makroprudencinės stebėsenos sistemai papildyti; |
| --- | --- |

h.

Kaip jau siūlė Ausschuss für Finanzstabilität 2015 m. (13), taip pat svarbu, kad nacionalinės valdžios institucijos turėtų galimybę naudoti visas būtinas makroprudencines priemones, suteikiančias joms būtinus įgaliojimus spręsti galimų grėsmių finansiniam stabilumui problemą, įskaitant, visų pirma, įgaliojimus nustatyti teisiškai privalomas paskolos ir vertės santykių ribas – taip pat skolos ir pajamų santykių arba skolos tvarkymo ir pajamų santykių ribas, kartu su termino ribomis – kai to reikia naujų būsto paskolų atveju. Tačiau šiuo metu Vokietijoje nėra pajamomis grįstų priemonių. Nacionalinės valdžios institucijos turi teisę nustatyti teisiškai privalomas paskolos ir vertės santykio ribas, jei tai būtina finansiniam stabilumui užtikrinti, tačiau ši teisė priklauso nuo to, ar yra nustatoma rizika finansiniam stabilumui, kylanti dėl labai išaugusių būsto kainų ir hipotekinio skolinimo, kartu iš esmės susilpnėjus skolinimo standartams. Todėl dabartinės duomenų spragos, susijusios su skolinimo standartais naujų hipotekinių paskolų atveju, taip pat turėtų būti užpildytos, kad būtų galima pagerinti galimybę nustatyti šią riziką ir prireikus spręsti jos problemą – tokia iniciatyva yra būtina Vokietijos makroprudencinės stebėsenos sistemai papildyti;

| (9) | aktyvuojant priemones, skirtas nustatytų grėsmių problemai spręsti, jų kalibravimas ir laipsniškas įvedimas turėtų atsižvelgti į Vokietijos poziciją ekonomikos ir finansų ciklų atžvilgiu, taip pat į bet kokį galimą poveikį susijusioms sąnaudoms ir naudai; |
| --- | --- |

(9)

aktyvuojant priemones, skirtas nustatytų grėsmių problemai spręsti, jų kalibravimas ir laipsniškas įvedimas turėtų atsižvelgti į Vokietijos poziciją ekonomikos ir finansų ciklų atžvilgiu, taip pat į bet kokį galimą poveikį susijusioms sąnaudoms ir naudai;

| (10) | ESRV įspėjimai skelbiami po to, kai Bendroji valdyba praneša Europos Sąjungos Tarybai apie ketinimą tai padaryti ir suteikia Tarybai galimybę reaguoti, ir po to, kai adresatams buvo pranešta apie ketinimą paskelbti, |
| --- | --- |

(10)

ESRV įspėjimai skelbiami po to, kai Bendroji valdyba praneša Europos Sąjungos Tarybai apie ketinimą tai padaryti ir suteikia Tarybai galimybę reaguoti, ir po to, kai adresatams buvo pranešta apie ketinimą paskelbti,

PRIĖMĖ ŠĮ ĮSPĖJIMĄ:

ESRV nustatė, kad vidutinės trukmės grėsmės Vokietijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje yra sisteminės rizikos finansiniam stabilumui šaltinis, galintis sukelti labai neigiamų padarinių realiajai ekonomikai. Makroprudenciniu požiūriu ESRV mano, kad pagrindinės grėsmės yra didelis būsto kainų pervertinimas miesto vietovėse, susijęs su plačios apimties ir sparčia būsto kainų dinamika, ir tam tikri duomenys apie skolinimo standartų susilpninimą, atsižvelgiant į bendrą netikrumą dėl skolinimo standartų būsto paskolų atveju, nulemtą reikšmingų duomenų spragų.

Priimta Frankfurte prie Maino 2019 m. birželio 27 d.

ESRV bendrosios valdybos vardu

ESRV sekretoriato vadovas

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  OL L 331, 2010 12 15, p. 1.

1

(2)  Žr. Grėsmės ES gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje, ESRV, 2016 m. lapkričio mėn., paskelbta ESRV svetainėje www.esrb.europa.eu.

2

(3)  2016 m. rugsėjo 22 d. Europos sisteminės rizikos valdybos įspėjimas ESRB/2016/06 dėl vidutinės trukmės grėsmių Belgijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje (OL C 31, 2017 1 31, p. 45).

3

(4)  2016 m. rugsėjo 22 d. Europos sisteminės rizikos valdybos įspėjimas ESRB/2016/07 dėl vidutinės trukmės grėsmių Danijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje (OL C 31, 2017 1 31, p. 47).

4

(5)  2016 m. rugsėjo 22 d. Europos sisteminės rizikos valdybos įspėjimas ESRB/2016/09 dėl vidutinės trukmės grėsmių Liuksemburgo gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje (OL C 31, 2017 1 31, p. 51).

5

(6)  2016 m. rugsėjo 22 d. Europos sisteminės rizikos valdybos įspėjimas ESRB/2016/10 dėl vidutinės trukmės grėsmių Nyderlandų gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje (OL C 31, 2017 1 31, p. 53).

6

(7)  2016 m. rugsėjo 22 d. Europos sisteminės rizikos valdybos įspėjimas ESRV/2016/05 dėl vidutinės trukmės grėsmių Austrijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje (OL C 31, 2017 1 31, p. 43).

7

(8)  2016 m. rugsėjo 22 d. Europos sisteminės rizikos valdybos įspėjimas ESRV/2016/08 dėl vidutinės trukmės grėsmių Suomijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje (OL C 31, 2017 1 31, p. 49).

8

(9)  2016 m. rugsėjo 22 d. Europos sisteminės rizikos valdybos įspėjimas ESRB/2016/11 dėl vidutinės trukmės grėsmių Švedijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje (OL C 31, 2017 1 31, p. 55).

9

(10)  2016 m. rugsėjo 22 d. Europos sisteminės rizikos valdybos įspėjimas ESRB/2016/12 dėl vidutinės trukmės grėsmių Jungtinės Karalystės gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje (OL C 31, 2017 1 31, p. 57).

10

(11)  Žr. Grėsmės EEE šalių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuose, ESRV, 2019 m., paskelbta ESRV svetainėje www.esrb.europa.eu.

11

(12)  Tvarus LTV santykis yra nekilnojamojo turto paskolos sumos ir tam turtui priskiriamos nekilnojamojo turto hipotekinės vertės santykis. Pastaroji vertė yra turto vertė, nustatyta atlikus apdairų vertinimą, atsižvelgiant į pagrindinius turto vertę lemiančius veiksnius. Žr. Padengtų obligacijų įstatymo (Pfandbriefgesetz) 16 straipsnio 2 dalį.

12

Pfandbriefgesetz

(13)  Rekomendacija AFS/2015/1 dėl naujų priemonių, kuriomis reguliuojamos paskolos gyvenamosios paskirties nekilnojamajam turtui statyti arba įsigyti (Empfehlung AFS/2015/1 vom 30. Juni 2015 zu neuen Instrumenten für die Regulierung der Darlehensvergabe zum Bau oder Erwerb von Wohnimmobilien).

13

Empfehlung AFS/2015/1 vom 30. Juni 2015 zu neuen Instrumenten für die Regulierung der Darlehensvergabe zum Bau oder Erwerb von Wohnimmobilien

---

| 30.10.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 366/49 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 366/49

---

EUROPOS SISTEMINĖS RIZIKOS VALDYBOS ĮSPĖJIMAS

2019 m. birželio 27 d.

dėl vidutinės trukmės grėsmių Prancūzijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje

(ESRV/2019/12)

(2019/C 366/09)

EUROPOS SISTEMINĖS RIZIKOS VALDYBOS BENDROJI VALDYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1092/2010 dėl Europos Sąjungos finansų sistemos makrolygio rizikos ribojimo priežiūros ir Europos sisteminės rizikos valdybos įsteigimo (1), ypač į jo 3, 16 ir 18 straipsnius,

kadangi:

| (1) | būstas yra pagrindinis realiosios ekonomikos sektorius ir sudaro didžiąją namų ūkio turto ir bankų skolinimo dalį. Gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto nuosavybė sudaro didelę namų ūkių turto dalį, o paskolos būstui dažnai yra didelė kredito įstaigų balanso dalis. Be to, būsto statyba paprastai yra svarbus realiosios ekonomikos elementas, kuris yra užimtumo, investicijų ir augimo šaltinis; |
| --- | --- |

(1)

būstas yra pagrindinis realiosios ekonomikos sektorius ir sudaro didžiąją namų ūkio turto ir bankų skolinimo dalį. Gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto nuosavybė sudaro didelę namų ūkių turto dalį, o paskolos būstui dažnai yra didelė kredito įstaigų balanso dalis. Be to, būsto statyba paprastai yra svarbus realiosios ekonomikos elementas, kuris yra užimtumo, investicijų ir augimo šaltinis;

| (2) | praeityje įvykusios finansų krizės ir daugelio šalių patirtis parodė, kad netvarūs pokyčiai nekilnojamojo turto rinkose gali turėti rimtų pasekmių finansų sistemos stabilumui ir visai ekonomikai konkrečioje šalyje, o tai taip pat gali lemti neigiamo poveikio išplitimą tarpvalstybiniu lygmeniu. Įtaka finansiniam stabilumui gali būti tiesioginė ir netiesioginė. Tiesioginė įtaka – tai hipotekos portfelių kredito nuostoliai, kylantys dėl nepalankių ekonominių ir finansinių sąlygų, ir tuo pat metu atsirandantys neigiami pokyčiai gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje. Netiesioginė įtaka yra susijusi su namų ūkių vartojimo pokyčiais, sukeliančiais papildomų padarinių realiajai ekonomikai ir finansiniam stabilumui; |
| --- | --- |

(2)

praeityje įvykusios finansų krizės ir daugelio šalių patirtis parodė, kad netvarūs pokyčiai nekilnojamojo turto rinkose gali turėti rimtų pasekmių finansų sistemos stabilumui ir visai ekonomikai konkrečioje šalyje, o tai taip pat gali lemti neigiamo poveikio išplitimą tarpvalstybiniu lygmeniu. Įtaka finansiniam stabilumui gali būti tiesioginė ir netiesioginė. Tiesioginė įtaka – tai hipotekos portfelių kredito nuostoliai, kylantys dėl nepalankių ekonominių ir finansinių sąlygų, ir tuo pat metu atsirandantys neigiami pokyčiai gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje. Netiesioginė įtaka yra susijusi su namų ūkių vartojimo pokyčiais, sukeliančiais papildomų padarinių realiajai ekonomikai ir finansiniam stabilumui;

| (3) | nekilnojamojo turto rinkose pokyčiai vyksta cikliškai. Pernelyg didelė prisiimama rizika, per didelis įsiskolinimo lygis ir klaidingos paskatos nekilnojamojo turto ciklo pakilimo metu gali turėti rimtų neigiamų padarinių finansiniam stabilumui ir realiajai ekonomikai. Atsižvelgiant į gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto (RRE) svarbą finansiniam ir makroekonominiam stabilumui, yra itin svarbu, kad makroprudencinės politikos priemonės būtų naudojamos ne tik kaip sisteminės rizikos mažinimo priemonė, bet ir siekiant užkirsti kelią grėsmėms gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkose; |
| --- | --- |

(3)

nekilnojamojo turto rinkose pokyčiai vyksta cikliškai. Pernelyg didelė prisiimama rizika, per didelis įsiskolinimo lygis ir klaidingos paskatos nekilnojamojo turto ciklo pakilimo metu gali turėti rimtų neigiamų padarinių finansiniam stabilumui ir realiajai ekonomikai. Atsižvelgiant į gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto (RRE) svarbą finansiniam ir makroekonominiam stabilumui, yra itin svarbu, kad makroprudencinės politikos priemonės būtų naudojamos ne tik kaip sisteminės rizikos mažinimo priemonė, bet ir siekiant užkirsti kelią grėsmėms gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkose;

| (4) | cikliniai veiksniai vaidina svarbų vaidmenį stiprinant grėsmes, nustatytas Europos ekonominės erdvės (EEE) šalių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkose, tačiau yra ir struktūrinių veiksnių, lėmusių šias grėsmes. Šie veiksniai gali būti būsto pasiūlos stoka, dėl kurios didėja būsto kainos ir namų ūkių, perkančių savo nuosavą nekilnojamąjį turtą, skola, arba kita viešoji politika, galinti tapti paskata namų ūkiams skolintis papildomai. Atsižvelgiant į tai, kad šie veiksniai peržengia makroprudencinės politikos ribas, kitomis politikos sritimis grindžiamos priemonės gali papildyti ir sustiprinti dabartines makroprudencines priemones, kuriomis siekiama veiksmingai ir efektyviai spręsti grėsmių problemas atskirų šalių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkose, nesukuriant per didelių sąnaudų realiajai ekonomikai ir finansų sistemai; |
| --- | --- |

(4)

cikliniai veiksniai vaidina svarbų vaidmenį stiprinant grėsmes, nustatytas Europos ekonominės erdvės (EEE) šalių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkose, tačiau yra ir struktūrinių veiksnių, lėmusių šias grėsmes. Šie veiksniai gali būti būsto pasiūlos stoka, dėl kurios didėja būsto kainos ir namų ūkių, perkančių savo nuosavą nekilnojamąjį turtą, skola, arba kita viešoji politika, galinti tapti paskata namų ūkiams skolintis papildomai. Atsižvelgiant į tai, kad šie veiksniai peržengia makroprudencinės politikos ribas, kitomis politikos sritimis grindžiamos priemonės gali papildyti ir sustiprinti dabartines makroprudencines priemones, kuriomis siekiama veiksmingai ir efektyviai spręsti grėsmių problemas atskirų šalių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkose, nesukuriant per didelių sąnaudų realiajai ekonomikai ir finansų sistemai;

| (5) | 2016 m. Europos sisteminės rizikos valdyba (ESRV) atliko vidutinės trukmės grėsmių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje vertinimą visoje Sąjungoje (2). Šis vertinimas leido ESRV keliose šalyse nustatyti tam tikras vidutinės trukmės grėsmes, kurios yra sisteminės rizikos finansiniam stabilumui šaltinis, ir pateikti įspėjimus aštuonioms šalims: Belgijai (3), Danijai (4), Liuksemburgui (5), Nyderlandams (6), Austrijai (7), Suomijai (8), Švedijai (9) ir Jungtinei Karalystei (10); |
| --- | --- |

(5)

2016 m. Europos sisteminės rizikos valdyba (ESRV) atliko vidutinės trukmės grėsmių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje vertinimą visoje Sąjungoje (2). Šis vertinimas leido ESRV keliose šalyse nustatyti tam tikras vidutinės trukmės grėsmes, kurios yra sisteminės rizikos finansiniam stabilumui šaltinis, ir pateikti įspėjimus aštuonioms šalims: Belgijai (3), Danijai (4), Liuksemburgui (5), Nyderlandams (6), Austrijai (7), Suomijai (8), Švedijai (9) ir Jungtinei Karalystei (10);

| (6) | ESRV neseniai atliko sisteminį ir į ateitį orientuotą grėsmių, susijusių su gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu EEE, vertinimą (11); |
| --- | --- |

(6)

ESRV neseniai atliko sisteminį ir į ateitį orientuotą grėsmių, susijusių su gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu EEE, vertinimą (11);

| (7) | šiame kontekste vienuolikoje šalių, kurių viena yra Prancūzija, ESRV nustatė tam tikras vidutinės trukmės grėsmes, kurios yra sisteminės rizikos finansiniam stabilumui šaltinis ir kurių problema nebuvo pakankamai sprendžiama; |
| --- | --- |

(7)

šiame kontekste vienuolikoje šalių, kurių viena yra Prancūzija, ESRV nustatė tam tikras vidutinės trukmės grėsmes, kurios yra sisteminės rizikos finansiniam stabilumui šaltinis ir kurių problema nebuvo pakankamai sprendžiama;

| (8) | ESRV grėsmių vertinime Prancūzijos atveju pabrėžiami šie aspektai:






  a. | Namų ūkių įsiskolinimas Prancūzijoje yra santykinai didelis, atsižvelgiant į disponuojamąsias pajamas. Per pastaruosius 10 metų jis smarkiai išaugo, o naujausia vidutinės trukmės dinamika rodo, kad ši tendencija gali tęstis. Pagrindinė rizika, susijusi su tokiu namų ūkių įsiskolinimo lygiu, yra tikimybė, kad mažės vartojimas ir kils papildomos pasekmės finansiniam stabilumui makroekonominio sukrėtimo atveju. Tačiau Prancūzijos ekonomikoje yra riziką mažinančių veiksnių. Pirma, namų ūkių santaupų norma yra didelė palyginti su situacija tarptautiniu mastu. Antra, egzistuoja svarbios socialinio saugumo sistemos, kurių tikslas sušvelninti poveikį, kurį sukelia staigus skolininko pajamų sumažėjimas nedarbo atveju, taip sumažinant galimas papildomas makroekonominio sukrėtimo pasekmes. Trečia, didelei skolininkų procentinei daliai nekyla su palūkanų norma susijusi rizika dėl to, kad didelei būsto paskolų daliai taikomos fiksuotos palūkanų normos. |
| --- | --- | --- |

(8)

ESRV grėsmių vertinime Prancūzijos atveju pabrėžiami šie aspektai:

a.

Namų ūkių įsiskolinimas Prancūzijoje yra santykinai didelis, atsižvelgiant į disponuojamąsias pajamas. Per pastaruosius 10 metų jis smarkiai išaugo, o naujausia vidutinės trukmės dinamika rodo, kad ši tendencija gali tęstis. Pagrindinė rizika, susijusi su tokiu namų ūkių įsiskolinimo lygiu, yra tikimybė, kad mažės vartojimas ir kils papildomos pasekmės finansiniam stabilumui makroekonominio sukrėtimo atveju. Tačiau Prancūzijos ekonomikoje yra riziką mažinančių veiksnių. Pirma, namų ūkių santaupų norma yra didelė palyginti su situacija tarptautiniu mastu. Antra, egzistuoja svarbios socialinio saugumo sistemos, kurių tikslas sušvelninti poveikį, kurį sukelia staigus skolininko pajamų sumažėjimas nedarbo atveju, taip sumažinant galimas papildomas makroekonominio sukrėtimo pasekmes. Trečia, didelei skolininkų procentinei daliai nekyla su palūkanų norma susijusi rizika dėl to, kad didelei būsto paskolų daliai taikomos fiksuotos palūkanų normos.

| b. | Būsto paskolų skaičius trumpuoju ir vidutinės trukmės laikotarpiu gana sparčiai augo. Naujų būsto paskolų skaičius yra žymus, o tai gali lemti, kad toliau didės namų ūkių įsiskolinimas. Be to, tam tikri rodikliai rodo, kad kai kuriems būsto paskolas Prancūzijoje turintiems namų ūkiams gali kilti grėsmės ekonominių ir finansinių sukrėtimų atveju, tai ypač pasakytina apie jaunus ir mažesnes pajamas turinčius namų ūkius, kurių skolos tvarkymo sąnaudų ir pajamų (DSTI) santykis aukštesnis. Be to, apie trečdalio naujų būsto paskolų atveju paskolos ir turto vertės (LTV) santykis viršija 95 %, o paskolos ir pajamų santykis naujų paskolų atveju 2017 m. pasiekė istorinę aukštumą. Vidutinis būsto paskolų terminas taip pat tapo ilgesnis, o DSTI santykių paskirstymas suprastėjo. Preliminarūs mikroduomenys, kuriuos Prancūzijos institucijos naudoja šiems pokyčiams stebėti, rodo, kad didelė dalis aukšto LTV ar aukšto DSTI santykio skolininkai yra turtingi namų ūkiai, kurių paskolos užtikrintos įkaitu ir garantijomis. |
| --- | --- |

b.

Būsto paskolų skaičius trumpuoju ir vidutinės trukmės laikotarpiu gana sparčiai augo. Naujų būsto paskolų skaičius yra žymus, o tai gali lemti, kad toliau didės namų ūkių įsiskolinimas. Be to, tam tikri rodikliai rodo, kad kai kuriems būsto paskolas Prancūzijoje turintiems namų ūkiams gali kilti grėsmės ekonominių ir finansinių sukrėtimų atveju, tai ypač pasakytina apie jaunus ir mažesnes pajamas turinčius namų ūkius, kurių skolos tvarkymo sąnaudų ir pajamų (DSTI) santykis aukštesnis. Be to, apie trečdalio naujų būsto paskolų atveju paskolos ir turto vertės (LTV) santykis viršija 95 %, o paskolos ir pajamų santykis naujų paskolų atveju 2017 m. pasiekė istorinę aukštumą. Vidutinis būsto paskolų terminas taip pat tapo ilgesnis, o DSTI santykių paskirstymas suprastėjo. Preliminarūs mikroduomenys, kuriuos Prancūzijos institucijos naudoja šiems pokyčiams stebėti, rodo, kad didelė dalis aukšto LTV ar aukšto DSTI santykio skolininkai yra turtingi namų ūkiai, kurių paskolos užtikrintos įkaitu ir garantijomis.

| c. | Nors nėra aiškių įrodymų, kad būsto kainos Prancūzijoje būtų pervertintos, gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto kainos keliuose didžiuosiuose miestuose (12) – ypač Paryžiaus zonoje – smarkiai padidėjo, o tai galėjo lemti būsto įperkamumo sumažėjimą tam tikrose vietovėse. Vietos lygmeniu yra duomenų, kad gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto kainos yra pervertintos, palyginti su pajamomis ir gaunamais nuompinigiais. Atsižvelgiant į tai, kad trečdalio visų suteiktų paskolų LTV santykis yra aukštas ir kad ateityje būsto kainos gali koreguotis, kai kurie namų ūkiai gali patirti neigiamo turto poveikį. Tačiau tikimasi, kad tiesioginiai kredito nuostoliai, patiriami dėl sumažėjusios hipotekinių paskolų įkaito vertės, bus nedideli dėl keleto šaliai būdingų veiksnių. Pirma, garantijos sistemų naudojimas būsto paskoloms užtikrinti (13) sumažina kredito įstaigų tiesioginę kredito riziką sumažėjus būsto kainoms. Antra, tikimasi, kad galimas poveikis namų ūkių turtui bus silpnesnis nei kitose pažangios ekonomikos šalyse, kadangi būsto perkainojimo atveju nėra galimybės atsiimti lėšų ar nuosavo kapitalo. |
| --- | --- |

c.

Nors nėra aiškių įrodymų, kad būsto kainos Prancūzijoje būtų pervertintos, gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto kainos keliuose didžiuosiuose miestuose (12) – ypač Paryžiaus zonoje – smarkiai padidėjo, o tai galėjo lemti būsto įperkamumo sumažėjimą tam tikrose vietovėse. Vietos lygmeniu yra duomenų, kad gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto kainos yra pervertintos, palyginti su pajamomis ir gaunamais nuompinigiais. Atsižvelgiant į tai, kad trečdalio visų suteiktų paskolų LTV santykis yra aukštas ir kad ateityje būsto kainos gali koreguotis, kai kurie namų ūkiai gali patirti neigiamo turto poveikį. Tačiau tikimasi, kad tiesioginiai kredito nuostoliai, patiriami dėl sumažėjusios hipotekinių paskolų įkaito vertės, bus nedideli dėl keleto šaliai būdingų veiksnių. Pirma, garantijos sistemų naudojimas būsto paskoloms užtikrinti (13) sumažina kredito įstaigų tiesioginę kredito riziką sumažėjus būsto kainoms. Antra, tikimasi, kad galimas poveikis namų ūkių turtui bus silpnesnis nei kitose pažangios ekonomikos šalyse, kadangi būsto perkainojimo atveju nėra galimybės atsiimti lėšų ar nuosavo kapitalo.

| d. | Nepalankios ekonominės ir finansinės sąlygos ar nepalankūs pokyčiai gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje gali sukelti tiesioginę ir netiesioginę riziką finansiniam stabilumui, atsižvelgiant į pirmiau minėtas grėsmes. Potenciali tiesioginė rizika Prancūzijos bankų sistemai yra susijusi tiek su aplinkybe, kad gali būti negrąžinamos paskolos, suteiktos esant smarkiai didėjančioms būsto kainoms ir žemoms palūkanų normoms, taip pat ir su įsiskolinusiais namų ūkiais ir konkurenciniu spaudimu, kuris gali lemti šiek tiek susilpnėjusius kredito standartus ir maržos mažinimą. Tikimasi, kad keletas veiksnių Prancūzijoje, kaip antai „įkaito kanalas“, kuris, kaip manoma, bus pakankamai silpnas, taip pat svarbios socialinio saugumo sistemos ir fiksuotųjų palūkanų normos paskolos sumažins tiesioginę kredito riziką, susijusią su būsto rinkos sukrėtimais. Tačiau, pavyzdžiui, jei didėja nedarbas ir (arba) mažėja namų ūkių pajamos, kai kuriems namų ūkiams gali būti sunkiau tvarkyti savo skolas. Susijęs neigiamas namų ūkio pajamų ir turto poveikis gali sustiprinti pirminį sukrėtimą, jei namų ūkiai bus priversti mažinti vartojimą tam, kad galėtų tvarkyti savo skolas. Dėl to gali kilti naujos pasekmės ir padidėti rizika kredito įstaigoms ir finansų sistemai. |
| --- | --- |

d.

Nepalankios ekonominės ir finansinės sąlygos ar nepalankūs pokyčiai gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje gali sukelti tiesioginę ir netiesioginę riziką finansiniam stabilumui, atsižvelgiant į pirmiau minėtas grėsmes. Potenciali tiesioginė rizika Prancūzijos bankų sistemai yra susijusi tiek su aplinkybe, kad gali būti negrąžinamos paskolos, suteiktos esant smarkiai didėjančioms būsto kainoms ir žemoms palūkanų normoms, taip pat ir su įsiskolinusiais namų ūkiais ir konkurenciniu spaudimu, kuris gali lemti šiek tiek susilpnėjusius kredito standartus ir maržos mažinimą. Tikimasi, kad keletas veiksnių Prancūzijoje, kaip antai „įkaito kanalas“, kuris, kaip manoma, bus pakankamai silpnas, taip pat svarbios socialinio saugumo sistemos ir fiksuotųjų palūkanų normos paskolos sumažins tiesioginę kredito riziką, susijusią su būsto rinkos sukrėtimais. Tačiau, pavyzdžiui, jei didėja nedarbas ir (arba) mažėja namų ūkių pajamos, kai kuriems namų ūkiams gali būti sunkiau tvarkyti savo skolas. Susijęs neigiamas namų ūkio pajamų ir turto poveikis gali sustiprinti pirminį sukrėtimą, jei namų ūkiai bus priversti mažinti vartojimą tam, kad galėtų tvarkyti savo skolas. Dėl to gali kilti naujos pasekmės ir padidėti rizika kredito įstaigoms ir finansų sistemai.

| e. | ESRV atkreipia dėmesį į tai, kad Prancūzija paskelbė 0,5 % anticiklinio kapitalo rezervo normą siekiant prevenciškai sustiprinti įstaigų atsparumą. Kalibruojant šią makroprudencinę priemonę, buvo atsižvelgta į nefinansinio sektoriaus įsiskolinimą Prancūzijoje apskritai ir konkrečiai į namų ūkių įsiskolinimą, nes namų ūkių skolinimuisi įtakos taip pat turi gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto kainų atsigavimas. Dėl to tikimasi, kad kapitalo priemonės sustiprins bankų sektoriaus atsparumą susidariusioms grėsmės. Tačiau nesitikima, kad jis apribos namų ūkių įsiskolinimo dinamiką arba sustabdys galimą skolinimo standartų susilpnėjimą. Nacionalinės valdžios institucijos Prancūzijoje stebėjo kredito sąlygas, tačiau nepateikė jokių oficialių gairių, kokios kredito sąlygos turėtų būti laikomos apdairiomis. |
| --- | --- |

e.

ESRV atkreipia dėmesį į tai, kad Prancūzija paskelbė 0,5 % anticiklinio kapitalo rezervo normą siekiant prevenciškai sustiprinti įstaigų atsparumą. Kalibruojant šią makroprudencinę priemonę, buvo atsižvelgta į nefinansinio sektoriaus įsiskolinimą Prancūzijoje apskritai ir konkrečiai į namų ūkių įsiskolinimą, nes namų ūkių skolinimuisi įtakos taip pat turi gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto kainų atsigavimas. Dėl to tikimasi, kad kapitalo priemonės sustiprins bankų sektoriaus atsparumą susidariusioms grėsmės. Tačiau nesitikima, kad jis apribos namų ūkių įsiskolinimo dinamiką arba sustabdys galimą skolinimo standartų susilpnėjimą. Nacionalinės valdžios institucijos Prancūzijoje stebėjo kredito sąlygas, tačiau nepateikė jokių oficialių gairių, kokios kredito sąlygos turėtų būti laikomos apdairiomis.

| f. | Dabartinės politikos priemonės vertinamos kaip iš dalies tinkamos ir iš dalies pakankamos, siekiant sumažinti nustatytą sisteminę riziką, susijusią su grėsmėmis Prancūzijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje. Konkrečiai dabartines kapitalu grįstas makroprudencines priemones galėtų papildyti kitos priemonės, skirtos spręsti grėsmių, susijusių su didėjančiu namų ūkių įsiskolinimu ir silpnėjančiais skolinimo standartais, problemą. ESRV pripažįsta Prancūzijos institucijų pastangas stebėti riziką gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje, taip pat jų siekį toliau tobulinti stebėsenos sistemą pagal Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendaciją ESRV/2016/14 (14). Nepaisant to, reikia imtis tolesnių veiksmų, siekiant spręsti Prancūzijoje nustatytų grėsmių problemą. Konkrečiai, atsižvelgiant į didėjantį namų ūkių įsiskolinimą ir duomenis, liudijančius apie skolinimo standartų silpnėjimą, Prancūzijos nacionalinės institucijos galėtų apsvarstyti poreikį imtis papildomų prevencinių veiksmų, kaip antai teikti aiškias gaires dėl skolinimo standartų, įtvirtintas rekomendacijoje arba oficialių skolininku grįstų priemonių forma; |
| --- | --- |

f.

Dabartinės politikos priemonės vertinamos kaip iš dalies tinkamos ir iš dalies pakankamos, siekiant sumažinti nustatytą sisteminę riziką, susijusią su grėsmėmis Prancūzijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje. Konkrečiai dabartines kapitalu grįstas makroprudencines priemones galėtų papildyti kitos priemonės, skirtos spręsti grėsmių, susijusių su didėjančiu namų ūkių įsiskolinimu ir silpnėjančiais skolinimo standartais, problemą. ESRV pripažįsta Prancūzijos institucijų pastangas stebėti riziką gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje, taip pat jų siekį toliau tobulinti stebėsenos sistemą pagal Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendaciją ESRV/2016/14 (14). Nepaisant to, reikia imtis tolesnių veiksmų, siekiant spręsti Prancūzijoje nustatytų grėsmių problemą. Konkrečiai, atsižvelgiant į didėjantį namų ūkių įsiskolinimą ir duomenis, liudijančius apie skolinimo standartų silpnėjimą, Prancūzijos nacionalinės institucijos galėtų apsvarstyti poreikį imtis papildomų prevencinių veiksmų, kaip antai teikti aiškias gaires dėl skolinimo standartų, įtvirtintas rekomendacijoje arba oficialių skolininku grįstų priemonių forma;

| (9) | aktyvuojant priemones, skirtas nustatytų grėsmių problemai spręsti, jų kalibravimas ir laipsniškas įvedimas turėtų atsižvelgti į Prancūzijos poziciją ekonomikos ir finansų ciklų atžvilgiu, taip pat į bet kokį galimą poveikį susijusioms sąnaudoms ir naudai; |
| --- | --- |

(9)

aktyvuojant priemones, skirtas nustatytų grėsmių problemai spręsti, jų kalibravimas ir laipsniškas įvedimas turėtų atsižvelgti į Prancūzijos poziciją ekonomikos ir finansų ciklų atžvilgiu, taip pat į bet kokį galimą poveikį susijusioms sąnaudoms ir naudai;

| (10) | ESRV įspėjimai skelbiami po to, kai Bendroji valdyba praneša Europos Sąjungos Tarybai apie ketinimą tai padaryti ir suteikia Tarybai galimybę reaguoti, ir po to, kai adresatams buvo pranešta apie ketinimą paskelbti, |
| --- | --- |

(10)

ESRV įspėjimai skelbiami po to, kai Bendroji valdyba praneša Europos Sąjungos Tarybai apie ketinimą tai padaryti ir suteikia Tarybai galimybę reaguoti, ir po to, kai adresatams buvo pranešta apie ketinimą paskelbti,

PRIĖMĖ ŠĮ ĮSPĖJIMĄ:

ESRV nustatė, kad vidutinės trukmės grėsmės Prancūzijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje yra sisteminės rizikos finansiniam stabilumui šaltinis, galintis sukelti labai neigiamų padarinių realiajai ekonomikai. Makroprudenciniu požiūriu ESRV mano, kad pagrindinės grėsmės yra didelis ir vis didėjantis namų ūkių įsiskolinimas kartu su pastaruoju metu susilpnėjusiais skolinimo standartais.

Priimta Frankfurte prie Maino 2019 m. birželio 27 d.

ESRV bendrosios valdybos vardu

ESRV sekretoriato vadovas

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  OL L 331, 2010 12 15, p. 1.

1

(2)  Žr. Grėsmės ES gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje, ESRV, 2016 m. lapkričio mėn., paskelbta ESRV svetainėje www.esrb.europa.eu.

2

(3)  2016 m. rugsėjo 22 d. Europos sisteminės rizikos valdybos įspėjimas ESRB/2016/06 dėl vidutinės trukmės grėsmių Belgijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje (OL C 31, 2017 1 31, p. 45).

3

(4)  2016 m. rugsėjo 22 d. Europos sisteminės rizikos valdybos įspėjimas ESRB/2016/07 dėl vidutinės trukmės grėsmių Danijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje (OL C 31, 2017 1 31, p. 47).

4

(5)  2016 m. rugsėjo 22 d. Europos sisteminės rizikos valdybos įspėjimas ESRB/2016/09 dėl vidutinės trukmės grėsmių Liuksemburgo gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje (OL C 31, 2017 1 31, p. 51).

5

(6)  2016 m. rugsėjo 22 d. Europos sisteminės rizikos valdybos įspėjimas ESRB/2016/10 dėl vidutinės trukmės grėsmių Nyderlandų gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje (OL C 31, 2017 1 31, p. 53).

6

(7)  2016 m. rugsėjo 22 d. Europos sisteminės rizikos valdybos įspėjimas ESRV/2016/05 dėl vidutinės trukmės grėsmių Austrijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje (OL C 31, 2017 1 31, p. 43).

7

(8)  2016 m. rugsėjo 22 d. Europos sisteminės rizikos valdybos įspėjimas ESRV/2016/08 dėl vidutinės trukmės grėsmių Suomijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje (OL C 31, 2017 1 31, p. 49).

8

(9)  2016 m. rugsėjo 22 d. Europos sisteminės rizikos valdybos įspėjimas ESRB/2016/11 dėl vidutinės trukmės grėsmių Švedijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje (OL C 31, 2017 1 31, p. 55).

9

(10)  2016 m. rugsėjo 22 d. Europos sisteminės rizikos valdybos įspėjimas ESRB/2016/12 dėl vidutinės trukmės grėsmių Jungtinės Karalystės gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje (OL C 31, 2017 1 31, p. 57).

10

(11)  Žr. Grėsmės EEE šalių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuose, ESRV, 2019 m., paskelbta ESRV svetainėje www.esrb.europa.eu.

11

(12)  INSEE (paskutiniai duomenys 2018 m. 4 ketv.) paskelbta https://www.insee.fr/fr/statistiques/3733241, konkrečiai duomenys apie Paryžių, Lijoną ir Marselį.

12

(13)  Garantai yra finansų įstaigos ar draudimo bendrovės, priklausančios vienai ar daugiau kredito įstaigų; visais atvejais juos reguliuoja įstaigos, kurias prižiūri Prancūzijos prudencinės priežiūros ir pertvarkymo institucija (Autorité de contrôle prudentiel et de résolution).

13

Autorité de contrôle prudentiel et de résolution

(14)  2016 m. spalio 31 d. Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacija ESRV/2016/14 dėl duomenų apie nekilnojamąjį turtą spragų užpildymo (OL C 31, 2017 1 31, p. 1).

14

---

| 30.10.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 366/53 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 366/53

---

EUROPOS SISTEMINĖS RIZIKOS VALDYBOS ĮSPĖJIMAS

2019 m. birželio 27 d.

dėl vidutinės trukmės grėsmių Islandijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje

(ESRV/2019/13)

(2019/C 366/10)

EUROPOS SISTEMINĖS RIZIKOS VALDYBOS BENDROJI VALDYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1092/2010 dėl Europos Sąjungos finansų sistemos makrolygio rizikos ribojimo priežiūros ir Europos sisteminės rizikos valdybos įsteigimo (1), ypač į jo 3, 16 ir 18 straipsnius,

kadangi:

| (1) | būstas yra pagrindinis realiosios ekonomikos sektorius ir sudaro didžiąją namų ūkio turto ir bankų skolinimo dalį. Gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto nuosavybė sudaro didelę namų ūkių turto dalį, o paskolos būstui dažnai yra didelė kredito įstaigų balanso dalis. Be to, būsto statyba paprastai yra svarbus realiosios ekonomikos elementas, kuris yra užimtumo, investicijų ir augimo šaltinis; |
| --- | --- |

(1)

būstas yra pagrindinis realiosios ekonomikos sektorius ir sudaro didžiąją namų ūkio turto ir bankų skolinimo dalį. Gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto nuosavybė sudaro didelę namų ūkių turto dalį, o paskolos būstui dažnai yra didelė kredito įstaigų balanso dalis. Be to, būsto statyba paprastai yra svarbus realiosios ekonomikos elementas, kuris yra užimtumo, investicijų ir augimo šaltinis;

| (2) | praeityje įvykusios finansų krizės ir daugelio šalių patirtis parodė, kad netvarūs pokyčiai nekilnojamojo turto rinkose gali turėti rimtų pasekmių finansų sistemos stabilumui ir visai ekonomikai konkrečioje šalyje, o tai taip pat gali lemti neigiamo poveikio išplitimą tarpvalstybiniu lygmeniu. Įtaka finansiniam stabilumui gali būti tiesioginė ir netiesioginė. Tiesioginė įtaka – tai hipotekos portfelių kredito nuostoliai, kylantys dėl nepalankių ekonominių ir finansinių sąlygų ir tuo pat metu atsirandančių neigiamų pokyčių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje. Netiesioginė įtaka yra susijusi su namų ūkių vartojimo pokyčiais, sukeliančiais papildomų padarinių realiajai ekonomikai ir finansiniam stabilumui; |
| --- | --- |

(2)

praeityje įvykusios finansų krizės ir daugelio šalių patirtis parodė, kad netvarūs pokyčiai nekilnojamojo turto rinkose gali turėti rimtų pasekmių finansų sistemos stabilumui ir visai ekonomikai konkrečioje šalyje, o tai taip pat gali lemti neigiamo poveikio išplitimą tarpvalstybiniu lygmeniu. Įtaka finansiniam stabilumui gali būti tiesioginė ir netiesioginė. Tiesioginė įtaka – tai hipotekos portfelių kredito nuostoliai, kylantys dėl nepalankių ekonominių ir finansinių sąlygų ir tuo pat metu atsirandančių neigiamų pokyčių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje. Netiesioginė įtaka yra susijusi su namų ūkių vartojimo pokyčiais, sukeliančiais papildomų padarinių realiajai ekonomikai ir finansiniam stabilumui;

| (3) | nekilnojamojo turto rinkose pokyčiai vyksta cikliškai. Pernelyg didelė prisiimama rizika, per didelis įsiskolinimo lygis ir klaidingos paskatos nekilnojamojo turto ciklo pakilimo metu gali turėti rimtų neigiamų padarinių finansiniam stabilumui ir realiajai ekonomikai. Atsižvelgiant į gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto (RRE) svarbą finansiniam ir makroekonominiam stabilumui, yra itin svarbu, kad makroprudencinės politikos priemonės būtų naudojamos ne tik kaip sisteminės rizikos mažinimo priemonė, bet ir siekiant užkirsti kelią grėsmėms gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkose; |
| --- | --- |

(3)

nekilnojamojo turto rinkose pokyčiai vyksta cikliškai. Pernelyg didelė prisiimama rizika, per didelis įsiskolinimo lygis ir klaidingos paskatos nekilnojamojo turto ciklo pakilimo metu gali turėti rimtų neigiamų padarinių finansiniam stabilumui ir realiajai ekonomikai. Atsižvelgiant į gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto (RRE) svarbą finansiniam ir makroekonominiam stabilumui, yra itin svarbu, kad makroprudencinės politikos priemonės būtų naudojamos ne tik kaip sisteminės rizikos mažinimo priemonė, bet ir siekiant užkirsti kelią grėsmėms gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkose;

| (4) | cikliniai veiksniai vaidina svarbų vaidmenį stiprinant grėsmes, nustatytas Europos ekonominės erdvės (EEE) šalių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkose, tačiau yra ir struktūrinių veiksnių, lėmusių šias grėsmes. Šie veiksniai gali būti būsto pasiūlos stoka, dėl kurios didėja būsto kainos ir namų ūkių, perkančių savo nuosavą nekilnojamąjį turtą, skola, arba kita viešoji politika, galinti tapti paskata namų ūkiams skolintis pernelyg daug. Atsižvelgiant į tai, kad šie veiksniai peržengia makroprudencinės politikos ribas, kitomis politikos sritimis grindžiamos priemonės gali papildyti ir sustiprinti dabartines makroprudencines priemones, kuriomis siekiama veiksmingai ir efektyviai spręsti grėsmių problemas atskirų šalių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkose, nesukuriant per didelių sąnaudų realiajai ekonomikai ir finansų sistemai; |
| --- | --- |

(4)

cikliniai veiksniai vaidina svarbų vaidmenį stiprinant grėsmes, nustatytas Europos ekonominės erdvės (EEE) šalių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkose, tačiau yra ir struktūrinių veiksnių, lėmusių šias grėsmes. Šie veiksniai gali būti būsto pasiūlos stoka, dėl kurios didėja būsto kainos ir namų ūkių, perkančių savo nuosavą nekilnojamąjį turtą, skola, arba kita viešoji politika, galinti tapti paskata namų ūkiams skolintis pernelyg daug. Atsižvelgiant į tai, kad šie veiksniai peržengia makroprudencinės politikos ribas, kitomis politikos sritimis grindžiamos priemonės gali papildyti ir sustiprinti dabartines makroprudencines priemones, kuriomis siekiama veiksmingai ir efektyviai spręsti grėsmių problemas atskirų šalių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkose, nesukuriant per didelių sąnaudų realiajai ekonomikai ir finansų sistemai;

| (5) | 2016 m. Europos sisteminės rizikos valdyba (ESRV) atliko vidutinės trukmės grėsmių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje vertinimą visoje Sąjungoje (2). Šis vertinimas leido ESRV keliose šalyse nustatyti tam tikras vidutinės trukmės grėsmes, kurios yra sisteminės rizikos finansiniam stabilumui šaltinis, ir pateikti įspėjimus aštuonioms šalims: Belgijai (3), Danijai (4), Liuksemburgui (5), Nyderlandams (6), Austrijai (7), Suomijai (8), Švedijai (9) ir Jungtinei Karalystei (10); |
| --- | --- |

(5)

2016 m. Europos sisteminės rizikos valdyba (ESRV) atliko vidutinės trukmės grėsmių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje vertinimą visoje Sąjungoje (2). Šis vertinimas leido ESRV keliose šalyse nustatyti tam tikras vidutinės trukmės grėsmes, kurios yra sisteminės rizikos finansiniam stabilumui šaltinis, ir pateikti įspėjimus aštuonioms šalims: Belgijai (3), Danijai (4), Liuksemburgui (5), Nyderlandams (6), Austrijai (7), Suomijai (8), Švedijai (9) ir Jungtinei Karalystei (10);

| (6) | ESRV neseniai atliko sisteminį ir į ateitį orientuotą grėsmių, susijusių su gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu EEE, vertinimą (11); |
| --- | --- |

(6)

ESRV neseniai atliko sisteminį ir į ateitį orientuotą grėsmių, susijusių su gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu EEE, vertinimą (11);

| (7) | šiame kontekste vienuolikoje šalių, kurių viena yra Islandija, ESRV nustatė tam tikras vidutinės trukmės grėsmes, kurios yra sisteminės rizikos finansiniam stabilumui šaltinis ir kurių problema nebuvo pakankamai sprendžiama; |
| --- | --- |

(7)

šiame kontekste vienuolikoje šalių, kurių viena yra Islandija, ESRV nustatė tam tikras vidutinės trukmės grėsmes, kurios yra sisteminės rizikos finansiniam stabilumui šaltinis ir kurių problema nebuvo pakankamai sprendžiama;

| (8) | ESRV grėsmių vertinime Islandijos atveju pabrėžiami šie aspektai:






  a. | Namų ūkių įsiskolinimo ir disponuojamųjų pajamų santykis yra didelis palyginti su kitomis šalimis, nepaisant to, kad šio santykio lygis per pastaruosius metus iš esmės sumažėjo. Labai įsiskolinę namų ūkiai paprastai yra labiau pažeidžiami esant nepalankioms ekonominėms ir finansinėms sąlygoms ar nepalankiems pokyčiams gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje, o tai gali daryti įtaką jų skolos tvarkymo gebėjimui ir lemti jų vartojimo sumažėjimą. Tačiau įsiskolinę namų ūkiai yra mažiau pažeidžiami palūkanų normų kilimo atveju, atsižvelgiant į tai, kad vyrauja paskolos su fiksuota palūkanų norma. |
| --- | --- | --- |

(8)

ESRV grėsmių vertinime Islandijos atveju pabrėžiami šie aspektai:

a.

Namų ūkių įsiskolinimo ir disponuojamųjų pajamų santykis yra didelis palyginti su kitomis šalimis, nepaisant to, kad šio santykio lygis per pastaruosius metus iš esmės sumažėjo. Labai įsiskolinę namų ūkiai paprastai yra labiau pažeidžiami esant nepalankioms ekonominėms ir finansinėms sąlygoms ar nepalankiems pokyčiams gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje, o tai gali daryti įtaką jų skolos tvarkymo gebėjimui ir lemti jų vartojimo sumažėjimą. Tačiau įsiskolinę namų ūkiai yra mažiau pažeidžiami palūkanų normų kilimo atveju, atsižvelgiant į tai, kad vyrauja paskolos su fiksuota palūkanų norma.

| b. | Namų ūkių skolos struktūroje pagal vartotojų kainų indeksą indeksuotos paskolos (toliau – VKI indeksuotos paskolos) (12) istoriniu požiūriu yra įprastos Islandijoje ir gali kelti tam tikrą riziką labai įsiskolinusiems namų ūkiams. Nors VKI indeksuotų paskolų proporcija teikiant naujas paskolas mažėja, šių paskolų proporcija dabartinių paskolų likučiuose yra vis dėlto didelė. Be to, VKI indeksuotos paskolos įprastai turi neigiamus amortizacijos grafikus ankstyvuoju grąžinimo laikotarpio etapu, priklausomai nuo infliacijos lygio, o tai gali toliau didinti skolos susidarymą. Šios rūšies paskolos gali turėti tiek rizikos namų ūkiams grėsmę mažinančio, tiek ir ją didinančio poveikio. Didelės infliacijos atveju namų ūkiai patirs mažiau poveikio jų gebėjimui tvarkyti hipotekines skolas trumpuoju laikotarpiu, kadangi VKI indeksuotos paskolos išlygins skolos tvarkymą, tuo tarpu paskolų, kurios nėra VKI indeksuotos, atveju kas mėnesį mokamos grąžinimo įmokos padidėtų smarkiau trumpuoju laikotarpiu. Tačiau ilguoju laikotarpiu VKI indeksuotas paskolas turintiems namų ūkiams gali tekti dar labiau apriboti vartojimą, nes ekonominio sukrėtimo atveju kartu didėjant infliacijai, jų skola nebūtų „suvalgyta“ infliacijos. Didelį įsiskolinimą iš dalies paaiškina anuitetinių hipotekinių paskolų, kurių terminas iki 40 metų, indeksavimas, leidžiantis mažas pajamas turintiems skolininkams pasiskolinti didesnes sumas labiau prieinamais skolos tvarkymo lygiais. Tačiau per pastaruosius dešimt metų infliacija priartėjo prie Islandijos centrinio banko siekiamo tikslo ir dėl to neindeksuotų paskolų dalis augo. |
| --- | --- |

b.

Namų ūkių skolos struktūroje pagal vartotojų kainų indeksą indeksuotos paskolos (toliau – VKI indeksuotos paskolos) (12) istoriniu požiūriu yra įprastos Islandijoje ir gali kelti tam tikrą riziką labai įsiskolinusiems namų ūkiams. Nors VKI indeksuotų paskolų proporcija teikiant naujas paskolas mažėja, šių paskolų proporcija dabartinių paskolų likučiuose yra vis dėlto didelė. Be to, VKI indeksuotos paskolos įprastai turi neigiamus amortizacijos grafikus ankstyvuoju grąžinimo laikotarpio etapu, priklausomai nuo infliacijos lygio, o tai gali toliau didinti skolos susidarymą. Šios rūšies paskolos gali turėti tiek rizikos namų ūkiams grėsmę mažinančio, tiek ir ją didinančio poveikio. Didelės infliacijos atveju namų ūkiai patirs mažiau poveikio jų gebėjimui tvarkyti hipotekines skolas trumpuoju laikotarpiu, kadangi VKI indeksuotos paskolos išlygins skolos tvarkymą, tuo tarpu paskolų, kurios nėra VKI indeksuotos, atveju kas mėnesį mokamos grąžinimo įmokos padidėtų smarkiau trumpuoju laikotarpiu. Tačiau ilguoju laikotarpiu VKI indeksuotas paskolas turintiems namų ūkiams gali tekti dar labiau apriboti vartojimą, nes ekonominio sukrėtimo atveju kartu didėjant infliacijai, jų skola nebūtų „suvalgyta“ infliacijos. Didelį įsiskolinimą iš dalies paaiškina anuitetinių hipotekinių paskolų, kurių terminas iki 40 metų, indeksavimas, leidžiantis mažas pajamas turintiems skolininkams pasiskolinti didesnes sumas labiau prieinamais skolos tvarkymo lygiais. Tačiau per pastaruosius dešimt metų infliacija priartėjo prie Islandijos centrinio banko siekiamo tikslo ir dėl to neindeksuotų paskolų dalis augo.

| c. | Būsto paskolos pastaraisiais metais augo, o vidutiniai skolinimo standartai laikytini apdairiais. Tačiau kalbant apie įsiskolinimo ir pajamų (DTI) santykių paskirstymą namų ūkiams, turintiems tokios rūšies paskolas, didelei namų ūkių daliai gali kilti grėsmė esant nepalankioms ekonominėms ir finansinėms sąlygoms ar nepalankiems pokyčiams gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje. Nepaisant to, kad Islandijos RRE sektoriuje grėsmės didėja, panašu, kad Islandijos kredito įstaigos yra atsparios. Nacionalinės institucijos atliko keletą testavimų nepalankiausiomis sąlygomis trijose didžiausiose Islandijos kredito įstaigose; šie testai apėmė scenarijus, susijusius su dideliu kainų sumažėjimu būsto rinkoje kartu su dideliais neigiamais sukrėtimais visoje ekonomikoje, ir rezultatai parodė, kad šie bankai turėtų gebėti atlaikyti tokius sukrėtimus. |
| --- | --- |

c.

Būsto paskolos pastaraisiais metais augo, o vidutiniai skolinimo standartai laikytini apdairiais. Tačiau kalbant apie įsiskolinimo ir pajamų (DTI) santykių paskirstymą namų ūkiams, turintiems tokios rūšies paskolas, didelei namų ūkių daliai gali kilti grėsmė esant nepalankioms ekonominėms ir finansinėms sąlygoms ar nepalankiems pokyčiams gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje. Nepaisant to, kad Islandijos RRE sektoriuje grėsmės didėja, panašu, kad Islandijos kredito įstaigos yra atsparios. Nacionalinės institucijos atliko keletą testavimų nepalankiausiomis sąlygomis trijose didžiausiose Islandijos kredito įstaigose; šie testai apėmė scenarijus, susijusius su dideliu kainų sumažėjimu būsto rinkoje kartu su dideliais neigiamais sukrėtimais visoje ekonomikoje, ir rezultatai parodė, kad šie bankai turėtų gebėti atlaikyti tokius sukrėtimus.

| d. | Be to, tam tikrą susirūpinimą kelia būsto kainų pervertinimas. Pastaraisiais ketvirčiais būsto kainų didėjimas sulėtėjo, po nuoseklaus augimo per pastaruosius aštuonerius metus. Būsto kainų augimas vidutiniu laikotarpiu buvo didelis palyginti su situacija tarptautiniu mastu. Atsižvelgiant į tai, kad būsto savininkų Islandijoje yra daug, būsto kainų sumažėjimas gali lemti tai, kad namų ūkių nuosavas turtas taps neigiamas. Nepaisant to, galimi tiesioginiai nuostoliai, susiję su hipotekinėmis paskolomis, turėtų būti suvaldyti, nes namų ūkių turimų hipotekų paskolos ir turto vertės (LTV) santykiai yra santykinai žemi. |
| --- | --- |

d.

Be to, tam tikrą susirūpinimą kelia būsto kainų pervertinimas. Pastaraisiais ketvirčiais būsto kainų didėjimas sulėtėjo, po nuoseklaus augimo per pastaruosius aštuonerius metus. Būsto kainų augimas vidutiniu laikotarpiu buvo didelis palyginti su situacija tarptautiniu mastu. Atsižvelgiant į tai, kad būsto savininkų Islandijoje yra daug, būsto kainų sumažėjimas gali lemti tai, kad namų ūkių nuosavas turtas taps neigiamas. Nepaisant to, galimi tiesioginiai nuostoliai, susiję su hipotekinėmis paskolomis, turėtų būti suvaldyti, nes namų ūkių turimų hipotekų paskolos ir turto vertės (LTV) santykiai yra santykinai žemi.

| e. | Nepalankios ekonominės ir finansinės sąlygos ar nepalankūs pokyčiai gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje gali sukelti tiesioginę ir netiesioginę riziką finansiniam stabilumui, atsižvelgiant į pirmiau minėtas grėsmes. Galima tiesioginė rizika Islandijos bankų sistemai yra susijusi tiek su galimais nuostoliais, kylančiais dėl to, kad nevykdomi įsipareigojimai pagal paskolos sutartis, sudarytas galimai pervertintų būsto kainų aplinkoje, tiek ir su konkurenciniu spaudimu, galinčiu lemti skolinimo standartų susilpninimą. Be to, būsto kainoms smarkiai sumažėjus, namų ūkiai gali patirti neigiamą turto poveikį arba jų nuosavas kapitalas gali tapti neigiamas. Atsižvelgiant į tai, kad galimi tikėtini kredito nuostoliai, kylantis dėl hipotekinių paskolų, yra nedideli, ir vyrauja fiksuotų palūkanų normų paskolos su VKI indeksavimu, namų ūkiai neturėtų patirti sunkumų, susijusių su jų gebėjimu tvarkyti skolas, kurie būtų tokie reikšmingi, jog galėtų lemti įsipareigojimų nevykdymą. Tačiau, pavyzdžiui, jei didėja nedarbas ir (arba) mažėja namų ūkių pajamos, kai kuriems namų ūkiams gali būti sunkiau tvarkyti savo skolas ilgalaikiu laikotarpiu. Susijęs neigiamas namų ūkio pajamų ir turto poveikis gali sustiprinti pirminį sukrėtimą, jei namų ūkiai bus priversti mažinti išlaidas tam, kad galėtų tvarkyti savo būsto paskolas. Dėl to gali kilti papildomos pasekmės ir padidėti rizika kredito įstaigoms ir finansų sistemai. |
| --- | --- |

e.

Nepalankios ekonominės ir finansinės sąlygos ar nepalankūs pokyčiai gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje gali sukelti tiesioginę ir netiesioginę riziką finansiniam stabilumui, atsižvelgiant į pirmiau minėtas grėsmes. Galima tiesioginė rizika Islandijos bankų sistemai yra susijusi tiek su galimais nuostoliais, kylančiais dėl to, kad nevykdomi įsipareigojimai pagal paskolos sutartis, sudarytas galimai pervertintų būsto kainų aplinkoje, tiek ir su konkurenciniu spaudimu, galinčiu lemti skolinimo standartų susilpninimą. Be to, būsto kainoms smarkiai sumažėjus, namų ūkiai gali patirti neigiamą turto poveikį arba jų nuosavas kapitalas gali tapti neigiamas. Atsižvelgiant į tai, kad galimi tikėtini kredito nuostoliai, kylantis dėl hipotekinių paskolų, yra nedideli, ir vyrauja fiksuotų palūkanų normų paskolos su VKI indeksavimu, namų ūkiai neturėtų patirti sunkumų, susijusių su jų gebėjimu tvarkyti skolas, kurie būtų tokie reikšmingi, jog galėtų lemti įsipareigojimų nevykdymą. Tačiau, pavyzdžiui, jei didėja nedarbas ir (arba) mažėja namų ūkių pajamos, kai kuriems namų ūkiams gali būti sunkiau tvarkyti savo skolas ilgalaikiu laikotarpiu. Susijęs neigiamas namų ūkio pajamų ir turto poveikis gali sustiprinti pirminį sukrėtimą, jei namų ūkiai bus priversti mažinti išlaidas tam, kad galėtų tvarkyti savo būsto paskolas. Dėl to gali kilti papildomos pasekmės ir padidėti rizika kredito įstaigoms ir finansų sistemai.

| f. | ESRV atsižvelgia į aplinkybę, kad Islandijoje yra įvairių mechanizmų, kuriais siekiama užtikrinti kredito įstaigų ir skolininkų atsparumą, kaip antai, paskolos ir turto vertės (LTV) santykių ribos, kreditingumo vertinimas atsižvelgiant į skolininkų pajamas ir kapitalo rezervai. Anticiklinis kapitalo rezervas ir sisteminės rizikos rezervas turėtų sustiprinti kredito įstaigų atsparumą grėsmėms, kylančioms dėl privataus sektoriaus įsiskolinimo. Nepaisant to, ypatingas dėmesys taip pat turėtų būti skiriamas skolintojams, kurie yra ne bankų įstaigos (t. y. pensijų fondai ir valstybei priklausantis būsto finansavimo fondas (HFF)), kurie dalyvauja Islandijos būsto sektoriuje labiau, nei kitose šalyse. Finansinio ciklo ekspansinio etapo metu LTV santykiai buvo taikomi siekiant sustiprinti skolininkų atsparumą, užkirsti kelią skolinimo standartų susilpnėjimui ir sumažinti pernelyg didelį kredito ir būsto kainų augimą. Atsižvelgiant į tai, kad LTV santykiai taikomi visiems skolintojams, išvengiama galimo priemonės apėjimo, pasirinkus kitą sektorių. Be to, pagal dabar taikomus mikroprudencinius reikalavimus turi būti vertinamas skolininkų, imančių naujas paskolas, kreditingumas. Dėl to bet kokios ateityje galimos skolininku grįstos priemonės taip pat turėtų būti taikomos visiems skolintojams, siekiant išvengti priemonės apėjimo. |
| --- | --- |

f.

ESRV atsižvelgia į aplinkybę, kad Islandijoje yra įvairių mechanizmų, kuriais siekiama užtikrinti kredito įstaigų ir skolininkų atsparumą, kaip antai, paskolos ir turto vertės (LTV) santykių ribos, kreditingumo vertinimas atsižvelgiant į skolininkų pajamas ir kapitalo rezervai. Anticiklinis kapitalo rezervas ir sisteminės rizikos rezervas turėtų sustiprinti kredito įstaigų atsparumą grėsmėms, kylančioms dėl privataus sektoriaus įsiskolinimo. Nepaisant to, ypatingas dėmesys taip pat turėtų būti skiriamas skolintojams, kurie yra ne bankų įstaigos (t. y. pensijų fondai ir valstybei priklausantis būsto finansavimo fondas (HFF)), kurie dalyvauja Islandijos būsto sektoriuje labiau, nei kitose šalyse. Finansinio ciklo ekspansinio etapo metu LTV santykiai buvo taikomi siekiant sustiprinti skolininkų atsparumą, užkirsti kelią skolinimo standartų susilpnėjimui ir sumažinti pernelyg didelį kredito ir būsto kainų augimą. Atsižvelgiant į tai, kad LTV santykiai taikomi visiems skolintojams, išvengiama galimo priemonės apėjimo, pasirinkus kitą sektorių. Be to, pagal dabar taikomus mikroprudencinius reikalavimus turi būti vertinamas skolininkų, imančių naujas paskolas, kreditingumas. Dėl to bet kokios ateityje galimos skolininku grįstos priemonės taip pat turėtų būti taikomos visiems skolintojams, siekiant išvengti priemonės apėjimo.

| g. | Dabartinės politikos priemonės vertinamos kaip iš dalies tinkamos ir iš dalies pakankamos, siekiant sumažinti nustatytą sisteminę riziką, susijusią su grėsmėmis Islandijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje. Konkrečiai dabartinės makroprudencinės priemonės nepakankamai sprendžia didelio namų ūkių įsiskolinimo problemą. Nors apibendrintu lygmeniu skola gali būti sumažėjusi, individualiu lygmeniu išlieka rizikos, susijusios su labai įsiskolinusiais namų ūkiais, nišos. Nors ESRV pripažįsta iniciatyvas, kurių buvo imtasi gyvenamosios paskirties nekilnojamajam turtui stebėti, gali reikėti papildomų priemonių, susijusių su skolinimu namų ūkiams, turintiems aukštus DTI santykius. Islandija galėtų apsvarstyti prevenciškai įgyvendinti aiškias gaires dėl pajamomis grįstų priemonių, kurios būtų priimtos rekomendacijos forma arba kaip teisiškai privalomos skolininku grįstos priemonės. Pajamomis grįstos priemonės gali būti tinkamesnės, siekiant užkirsti kelią pernelyg dideliam namų ūkių įsiskolinimui, jeigu būsto kainos ir toliau smarkiai augtų. Tokios priemonės galėtų būti ypač tikslingos, nes augančios būsto kainos gali sumažinti LTV santykių ribų veiksmingumą. |
| --- | --- |

g.

Dabartinės politikos priemonės vertinamos kaip iš dalies tinkamos ir iš dalies pakankamos, siekiant sumažinti nustatytą sisteminę riziką, susijusią su grėsmėmis Islandijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje. Konkrečiai dabartinės makroprudencinės priemonės nepakankamai sprendžia didelio namų ūkių įsiskolinimo problemą. Nors apibendrintu lygmeniu skola gali būti sumažėjusi, individualiu lygmeniu išlieka rizikos, susijusios su labai įsiskolinusiais namų ūkiais, nišos. Nors ESRV pripažįsta iniciatyvas, kurių buvo imtasi gyvenamosios paskirties nekilnojamajam turtui stebėti, gali reikėti papildomų priemonių, susijusių su skolinimu namų ūkiams, turintiems aukštus DTI santykius. Islandija galėtų apsvarstyti prevenciškai įgyvendinti aiškias gaires dėl pajamomis grįstų priemonių, kurios būtų priimtos rekomendacijos forma arba kaip teisiškai privalomos skolininku grįstos priemonės. Pajamomis grįstos priemonės gali būti tinkamesnės, siekiant užkirsti kelią pernelyg dideliam namų ūkių įsiskolinimui, jeigu būsto kainos ir toliau smarkiai augtų. Tokios priemonės galėtų būti ypač tikslingos, nes augančios būsto kainos gali sumažinti LTV santykių ribų veiksmingumą.

| (9) | aktyvuojant priemones, skirtas nustatytų grėsmių problemai spręsti, jų kalibravimas ir laipsniškas įvedimas turėtų atsižvelgti į Islandijos poziciją ekonomikos ir finansų ciklų atžvilgiu, taip pat į bet kokį galimą poveikį susijusioms sąnaudoms ir naudai; |
| --- | --- |

(9)

aktyvuojant priemones, skirtas nustatytų grėsmių problemai spręsti, jų kalibravimas ir laipsniškas įvedimas turėtų atsižvelgti į Islandijos poziciją ekonomikos ir finansų ciklų atžvilgiu, taip pat į bet kokį galimą poveikį susijusioms sąnaudoms ir naudai;

| (10) | ESRV įspėjimai skelbiami po to, kai Bendroji valdyba praneša Europos Sąjungos Tarybai apie ketinimą tai padaryti ir suteikia Tarybai galimybę reaguoti, ir po to, kai adresatams buvo pranešta apie ketinimą paskelbti, |
| --- | --- |

(10)

ESRV įspėjimai skelbiami po to, kai Bendroji valdyba praneša Europos Sąjungos Tarybai apie ketinimą tai padaryti ir suteikia Tarybai galimybę reaguoti, ir po to, kai adresatams buvo pranešta apie ketinimą paskelbti,

PRIĖMĖ ŠĮ ĮSPĖJIMĄ:

ESRV nustatė, kad vidutinės trukmės grėsmės Islandijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje yra sisteminės rizikos finansiniam stabilumui šaltinis, galintis sukelti labai neigiamų padarinių realiajai ekonomikai. Makroprudenciniu požiūriu ESRV mano, kad pagrindinė grėsmė yra didelis namų ūkių įsiskolinimas kartu su dideliu būsto kainų didėjimu vidutinės trukmės laikotarpiu ir galimu būsto kainų pervertinimu.

Priimta Frankfurte prie Maino 2019 m. birželio 27 d.

ESRV bendrosios valdybos vardu

ESRV sekretoriato vadovas

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  OL L 331, 2010 12 15, p. 1.

1

(2)  Žr. Grėsmės ES gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje, ESRV, 2016 m. lapkričio mėn., paskelbta ESRV svetainėje www.esrb.europa.eu.

2

(3)  2016 m. rugsėjo 22 d. Europos sisteminės rizikos valdybos įspėjimas ESRB/2016/06 dėl vidutinės trukmės grėsmių Belgijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje (OL C 31, 2017 1 31, p. 45).

3

(4)  2016 m. rugsėjo 22 d. Europos sisteminės rizikos valdybos įspėjimas ESRB/2016/07 dėl vidutinės trukmės grėsmių Danijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje (OL C 31, 2017 1 31, p. 47).

4

(5)  2016 m. rugsėjo 22 d. Europos sisteminės rizikos valdybos įspėjimas ESRB/2016/09 dėl vidutinės trukmės grėsmių Liuksemburgo gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje (OL C 31, 2017 1 31, p. 51).

5

(6)  2016 m. rugsėjo 22 d. Europos sisteminės rizikos valdybos įspėjimas ESRB/2016/10 dėl vidutinės trukmės grėsmių Nyderlandų gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje (OL C 31, 2017 1 31, p. 53).

6

(7)  2016 m. rugsėjo 22 d. Europos sisteminės rizikos valdybos įspėjimas ESRV/2016/05 dėl vidutinės trukmės grėsmių Austrijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje (OL C 31, 2017 1 31, p. 43).

7

(8)  2016 m. rugsėjo 22 d. Europos sisteminės rizikos valdybos įspėjimas ESRV/2016/08 dėl vidutinės trukmės grėsmių Suomijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje (OL C 31, 2017 1 31, p. 49).

8

(9)  2016 m. rugsėjo 22 d. Europos sisteminės rizikos valdybos įspėjimas ESRB/2016/11 dėl vidutinės trukmės grėsmių Švedijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje (OL C 31, 2017 1 31, p. 55).

9

(10)  2016 m. rugsėjo 22 d. Europos sisteminės rizikos valdybos įspėjimas ESRB/2016/12 dėl vidutinės trukmės grėsmių Jungtinės Karalystės gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje (OL C 31, 2017 1 31, p. 57).

10

(11)  Žr. Grėsmės EEE šalių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuose, ESRV, 2019 m., paskelbta ESRV svetainėje www.esrb.europa.eu.

11

(12)  VKI indeksuota paskola yra sutartis, pagal kurią paskolos suma yra susieta su vartotojų kainų indeksu, o palūkanų norma yra fiksuota (išsamiau žr. Elíasson, L., ‘Indexation 101’, Economic Affairs, Vol. 6, The Central Bank of Iceland, Reykjavik, Iceland, 2014).

12

Economic Affairs

---

| 30.10.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 366/57 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 366/57

---

EUROPOS SISTEMINĖS RIZIKOS VALDYBOS ĮSPĖJIMAS

2019 m. birželio 27 d.

dėl vidutinės trukmės grėsmių Norvegijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje

(ESRV/2019/14)

(2019/C 366/11)

EUROPOS SISTEMINĖS RIZIKOS VALDYBOS BENDROJI VALDYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1092/2010 dėl Europos Sąjungos finansų sistemos makrolygio rizikos ribojimo priežiūros ir Europos sisteminės rizikos valdybos įsteigimo (1), ypač į jo 3, 16 ir 18 straipsnius,

kadangi:

| (1) | būstas yra pagrindinis realiosios ekonomikos sektorius ir sudaro didžiąją namų ūkio turto ir bankų skolinimo dalį. Gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto nuosavybė sudaro didelę namų ūkių turto dalį, o paskolos būstui dažnai yra didelė kredito įstaigų balanso dalis. Be to, būsto statyba paprastai yra svarbus realiosios ekonomikos elementas, kuris yra užimtumo, investicijų ir augimo šaltinis; |
| --- | --- |

(1)

būstas yra pagrindinis realiosios ekonomikos sektorius ir sudaro didžiąją namų ūkio turto ir bankų skolinimo dalį. Gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto nuosavybė sudaro didelę namų ūkių turto dalį, o paskolos būstui dažnai yra didelė kredito įstaigų balanso dalis. Be to, būsto statyba paprastai yra svarbus realiosios ekonomikos elementas, kuris yra užimtumo, investicijų ir augimo šaltinis;

| (2) | praeityje įvykusios finansų krizės ir daugelio šalių patirtis parodė, kad netvarūs pokyčiai nekilnojamojo turto rinkose gali turėti rimtų pasekmių finansų sistemos stabilumui ir visai ekonomikai konkrečioje šalyje, o tai taip pat gali lemti neigiamo poveikio išplitimą tarpvalstybiniu lygmeniu. Įtaka finansiniam stabilumui gali būti tiesioginė ir netiesioginė. Tiesioginė įtaka – tai hipotekos portfelių kredito nuostoliai, kylantys dėl nepalankių ekonominių ir finansinių sąlygų, ir tuo pat metu atsirandantys neigiami pokyčiai gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje. Netiesioginė įtaka yra susijusi su namų ūkių vartojimo pokyčiais, sukeliančiais papildomų padarinių realiajai ekonomikai ir finansiniam stabilumui; |
| --- | --- |

(2)

praeityje įvykusios finansų krizės ir daugelio šalių patirtis parodė, kad netvarūs pokyčiai nekilnojamojo turto rinkose gali turėti rimtų pasekmių finansų sistemos stabilumui ir visai ekonomikai konkrečioje šalyje, o tai taip pat gali lemti neigiamo poveikio išplitimą tarpvalstybiniu lygmeniu. Įtaka finansiniam stabilumui gali būti tiesioginė ir netiesioginė. Tiesioginė įtaka – tai hipotekos portfelių kredito nuostoliai, kylantys dėl nepalankių ekonominių ir finansinių sąlygų, ir tuo pat metu atsirandantys neigiami pokyčiai gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje. Netiesioginė įtaka yra susijusi su namų ūkių vartojimo pokyčiais, sukeliančiais papildomų padarinių realiajai ekonomikai ir finansiniam stabilumui;

| (3) | nekilnojamojo turto rinkose pokyčiai vyksta cikliškai. Pernelyg didelė prisiimama rizika, per didelis įsiskolinimo lygis ir klaidingos paskatos nekilnojamojo turto ciklo pakilimo metu gali turėti rimtų neigiamų padarinių finansiniam stabilumui ir realiajai ekonomikai. Atsižvelgiant į gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto (RRE) svarbą finansiniam ir makroekonominiam stabilumui, yra itin svarbu, kad makroprudencinės politikos priemonės būtų naudojamos ne tik kaip sisteminės rizikos mažinimo priemonė, bet ir siekiant užkirsti kelią grėsmėms gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkose; |
| --- | --- |

(3)

nekilnojamojo turto rinkose pokyčiai vyksta cikliškai. Pernelyg didelė prisiimama rizika, per didelis įsiskolinimo lygis ir klaidingos paskatos nekilnojamojo turto ciklo pakilimo metu gali turėti rimtų neigiamų padarinių finansiniam stabilumui ir realiajai ekonomikai. Atsižvelgiant į gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto (RRE) svarbą finansiniam ir makroekonominiam stabilumui, yra itin svarbu, kad makroprudencinės politikos priemonės būtų naudojamos ne tik kaip sisteminės rizikos mažinimo priemonė, bet ir siekiant užkirsti kelią grėsmėms gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkose;

| (4) | cikliniai veiksniai vaidina svarbų vaidmenį stiprinant grėsmes, nustatytas Europos ekonominės erdvės (EEE) šalių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkose, tačiau yra ir struktūrinių veiksnių, lėmusių šias grėsmes. Šie veiksniai gali būti būsto pasiūlos stoka, dėl kurios didėja būsto kainos ir namų ūkių, perkančių savo nuosavą nekilnojamąjį turtą, skola, arba kita viešoji politika, galinti tapti paskata namų ūkiams skolintis pernelyg daug. Atsižvelgiant į tai, kad šie veiksniai peržengia makroprudencinės politikos ribas, kitomis politikos sritimis grindžiamos priemonės gali papildyti ir sustiprinti dabartines makroprudencines priemones, kuriomis siekiama veiksmingai ir efektyviai spręsti grėsmių problemas atskirų šalių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkose, nesukuriant per didelių sąnaudų realiajai ekonomikai ir finansų sistemai; |
| --- | --- |

(4)

cikliniai veiksniai vaidina svarbų vaidmenį stiprinant grėsmes, nustatytas Europos ekonominės erdvės (EEE) šalių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkose, tačiau yra ir struktūrinių veiksnių, lėmusių šias grėsmes. Šie veiksniai gali būti būsto pasiūlos stoka, dėl kurios didėja būsto kainos ir namų ūkių, perkančių savo nuosavą nekilnojamąjį turtą, skola, arba kita viešoji politika, galinti tapti paskata namų ūkiams skolintis pernelyg daug. Atsižvelgiant į tai, kad šie veiksniai peržengia makroprudencinės politikos ribas, kitomis politikos sritimis grindžiamos priemonės gali papildyti ir sustiprinti dabartines makroprudencines priemones, kuriomis siekiama veiksmingai ir efektyviai spręsti grėsmių problemas atskirų šalių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkose, nesukuriant per didelių sąnaudų realiajai ekonomikai ir finansų sistemai;

| (5) | 2016 m. Europos sisteminės rizikos valdyba (ESRV) atliko vidutinės trukmės grėsmių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje vertinimą visoje Sąjungoje (2). Šis vertinimas leido ESRV keliose šalyse nustatyti tam tikras vidutinės trukmės grėsmes, kurios yra sisteminės rizikos finansiniam stabilumui šaltinis, ir pateikti įspėjimus aštuonioms šalims: Belgijai (3), Danijai (4), Liuksemburgui (5), Nyderlandams (6), Austrijai (7), Suomijai (8), Švedijai (9) ir Jungtinei Karalystei (10); |
| --- | --- |

(5)

2016 m. Europos sisteminės rizikos valdyba (ESRV) atliko vidutinės trukmės grėsmių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje vertinimą visoje Sąjungoje (2). Šis vertinimas leido ESRV keliose šalyse nustatyti tam tikras vidutinės trukmės grėsmes, kurios yra sisteminės rizikos finansiniam stabilumui šaltinis, ir pateikti įspėjimus aštuonioms šalims: Belgijai (3), Danijai (4), Liuksemburgui (5), Nyderlandams (6), Austrijai (7), Suomijai (8), Švedijai (9) ir Jungtinei Karalystei (10);

| (6) | ESRV neseniai atliko sisteminį ir į ateitį orientuotą grėsmių, susijusių su gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu EEE, vertinimą (11); |
| --- | --- |

(6)

ESRV neseniai atliko sisteminį ir į ateitį orientuotą grėsmių, susijusių su gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu EEE, vertinimą (11);

| (7) | šiame kontekste vienuolikoje šalių, kurių viena yra Norvegija, ESRV nustatė tam tikras vidutinės trukmės grėsmes, kurios yra sisteminės rizikos finansiniam stabilumui šaltinis ir kurių problema nebuvo pakankamai sprendžiama; |
| --- | --- |

(7)

šiame kontekste vienuolikoje šalių, kurių viena yra Norvegija, ESRV nustatė tam tikras vidutinės trukmės grėsmes, kurios yra sisteminės rizikos finansiniam stabilumui šaltinis ir kurių problema nebuvo pakankamai sprendžiama;

| (8) | ESRV grėsmių vertinime Norvegijos atveju pabrėžiami šie aspektai:






  a. | Namų ūkių įsiskolinimas yra labai didelis palyginti su kitomis šalimis ir praėjusiais metais ir per pastaruosius dešimt metų nuosekliai didėjo. Be to, didelei paskolų daliai yra taikoma kintamoji palūkanų norma, o tai namų ūkiams kelia grėsmę palūkanų normos didėjimo atveju. Tačiau palūkanų normos didėjimo testavimas nepalankiausiomis sąlygomis parodė, kad siekiantys gauti hipotekinę paskolą asmenys paprastai būtų pajėgūs apmokėti įprastas pragyvenimo išlaidas esant palūkanų normų sukrėtimui. Dėl to galimo sutarčių nevykdymo dėl padidėjusių palūkanų normų rizika gali būti suvaldyta. |
| --- | --- | --- |

(8)

ESRV grėsmių vertinime Norvegijos atveju pabrėžiami šie aspektai:

a.

Namų ūkių įsiskolinimas yra labai didelis palyginti su kitomis šalimis ir praėjusiais metais ir per pastaruosius dešimt metų nuosekliai didėjo. Be to, didelei paskolų daliai yra taikoma kintamoji palūkanų norma, o tai namų ūkiams kelia grėsmę palūkanų normos didėjimo atveju. Tačiau palūkanų normos didėjimo testavimas nepalankiausiomis sąlygomis parodė, kad siekiantys gauti hipotekinę paskolą asmenys paprastai būtų pajėgūs apmokėti įprastas pragyvenimo išlaidas esant palūkanų normų sukrėtimui. Dėl to galimo sutarčių nevykdymo dėl padidėjusių palūkanų normų rizika gali būti suvaldyta.

| b. | Hipotekinis skolinimas vidutiniu laikotarpiu didėjo ir yra pagrindinis veiksnys, dėl kurio didėja skolinimas namų ūkiams. Be to, hipotekinis kreditas yra sistemiškai svarbus bankų sektoriui, nes jis sudaro didelę dalį visų kredito įstaigų teikiamų paskolų. Bankų sektoriui taip pat gali kilti rizika dėl tarptautinės aplinkos, nes padengtųjų obligacijų rinkoje dalyvauja daug tarptautinių investuotojų, o Norvegijos ir kitų Šiaurės šalių finansų sistemos yra tarpusavyje susijusios. |
| --- | --- |

b.

Hipotekinis skolinimas vidutiniu laikotarpiu didėjo ir yra pagrindinis veiksnys, dėl kurio didėja skolinimas namų ūkiams. Be to, hipotekinis kreditas yra sistemiškai svarbus bankų sektoriui, nes jis sudaro didelę dalį visų kredito įstaigų teikiamų paskolų. Bankų sektoriui taip pat gali kilti rizika dėl tarptautinės aplinkos, nes padengtųjų obligacijų rinkoje dalyvauja daug tarptautinių investuotojų, o Norvegijos ir kitų Šiaurės šalių finansų sistemos yra tarpusavyje susijusios.

| c. | Yra ženklų, kad būsto kainos yra pervertintos, po ilgo laikotarpio, kai būsto kainos buvo didelės ir nuolat augo. Be to, pastaraisiais ketvirčiais būsto kainos tapo nuosaikesnės, tačiau sandorių apimtis nesumažėjo. Būsto savininkų, turinčių hipotekines paskolas, skaičius yra didelis, o tai namų ūkiams gali kelti grėsmę esant nepalankioms ekonominėms ir finansinėms sąlygos ar nepalankiems pokyčiams gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje. |
| --- | --- |

c.

Yra ženklų, kad būsto kainos yra pervertintos, po ilgo laikotarpio, kai būsto kainos buvo didelės ir nuolat augo. Be to, pastaraisiais ketvirčiais būsto kainos tapo nuosaikesnės, tačiau sandorių apimtis nesumažėjo. Būsto savininkų, turinčių hipotekines paskolas, skaičius yra didelis, o tai namų ūkiams gali kelti grėsmę esant nepalankioms ekonominėms ir finansinėms sąlygos ar nepalankiems pokyčiams gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje.

| d. | Ekonominis ar finansinis sukrėtimas gali sukelti tiesioginę ir netiesioginę riziką finansiniam stabilumui, atsižvelgiant į pirmiau minėtas grėsmes. Potenciali tiesioginė rizika Norvegijos bankų sistemai yra susijusi su galimais hipotekinių paskolų kredito nuostoliais, kadangi tokios paskolos buvo suteiktos galimai pervertintų būsto kainų aplinkoje. Be to, būsto kainoms smarkiai sumažėjus, kai kurie namų ūkiai gali patirti neigiamą turto poveikį arba jų nuosavas kapitalas gali tapti neigiamas. Be to, pavyzdžiui, jei didėja nedarbas ir (arba) mažėja namų ūkių pajamos, kai kuriems namų ūkiams gali būti sunkiau tvarkyti savo skolas. Susijęs neigiamas namų ūkio pajamų ir turto poveikis gali sustiprinti pirminį sukrėtimą, jei namų ūkiai bus priversti mažinti vartojimą tam, kad galėtų tvarkyti savo skolas. Dėl to gali kilti papildomos pasekmės ir padidėti rizika kredito įstaigoms ir finansų sistemai. |
| --- | --- |

d.

Ekonominis ar finansinis sukrėtimas gali sukelti tiesioginę ir netiesioginę riziką finansiniam stabilumui, atsižvelgiant į pirmiau minėtas grėsmes. Potenciali tiesioginė rizika Norvegijos bankų sistemai yra susijusi su galimais hipotekinių paskolų kredito nuostoliais, kadangi tokios paskolos buvo suteiktos galimai pervertintų būsto kainų aplinkoje. Be to, būsto kainoms smarkiai sumažėjus, kai kurie namų ūkiai gali patirti neigiamą turto poveikį arba jų nuosavas kapitalas gali tapti neigiamas. Be to, pavyzdžiui, jei didėja nedarbas ir (arba) mažėja namų ūkių pajamos, kai kuriems namų ūkiams gali būti sunkiau tvarkyti savo skolas. Susijęs neigiamas namų ūkio pajamų ir turto poveikis gali sustiprinti pirminį sukrėtimą, jei namų ūkiai bus priversti mažinti vartojimą tam, kad galėtų tvarkyti savo skolas. Dėl to gali kilti papildomos pasekmės ir padidėti rizika kredito įstaigoms ir finansų sistemai.

| e. | ESRV atsižvelgia į tai, kad Norvegija įgyvendino visapusišką skolininku ir kapitalu grindžiamų priemonių rinkinį, siekdama užtikrinti kredito įstaigų ir skolininkų atsparumą. Nuostolio dėl įsipareigojimų neįvykdymo (LGD) žemutinė riba ir įsipareigojimų neįvykdymo tikimybės (PD) modeliai (12), kartu su anticikliniu kapitalo rezervu yra svarbios kapitalu grįstos priemonės, kurios turėtų užtikrinti, kad kredito įstaigos yra pajėgios padengti dėl galimo ekonominio ar finansinio sukrėtimo kylančius nuostolius. Be to, Norvegijos institucijos yra aktyvavusios platų skolininku grįstų priemonių spektrą: paskolos ir turto vertės (LTV) santykio ir įsiskolinimo ir pajamų (DTI) santykio ribų derinimą ir paskolos prieinamumo testą. Skolininku grįstų priemonių įtaka buvo pagrįsta dokumentais, o hipotekinių paskolų, turinčių aukštus santykius, kuriems taikomos ribos, sumažėjo. Nepaisant esminių pastangų makroprudencinės politikos srityje, su gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinka susijusi sisteminė rizika Norvegijoje išlieka aukšta. |
| --- | --- |

e.

ESRV atsižvelgia į tai, kad Norvegija įgyvendino visapusišką skolininku ir kapitalu grindžiamų priemonių rinkinį, siekdama užtikrinti kredito įstaigų ir skolininkų atsparumą. Nuostolio dėl įsipareigojimų neįvykdymo (LGD) žemutinė riba ir įsipareigojimų neįvykdymo tikimybės (PD) modeliai (12), kartu su anticikliniu kapitalo rezervu yra svarbios kapitalu grįstos priemonės, kurios turėtų užtikrinti, kad kredito įstaigos yra pajėgios padengti dėl galimo ekonominio ar finansinio sukrėtimo kylančius nuostolius. Be to, Norvegijos institucijos yra aktyvavusios platų skolininku grįstų priemonių spektrą: paskolos ir turto vertės (LTV) santykio ir įsiskolinimo ir pajamų (DTI) santykio ribų derinimą ir paskolos prieinamumo testą. Skolininku grįstų priemonių įtaka buvo pagrįsta dokumentais, o hipotekinių paskolų, turinčių aukštus santykius, kuriems taikomos ribos, sumažėjo. Nepaisant esminių pastangų makroprudencinės politikos srityje, su gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinka susijusi sisteminė rizika Norvegijoje išlieka aukšta.

| f. | Dabartinės makroprudencinės politikos priemonės vertinamos kaip tinkamos, siekiant sumažinti nustatytą sisteminę riziką, susijusią su grėsmėmis Norvegijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje. Tačiau vis tiek išlieka reikšminga sisteminė rizika, susijusi su Norvegijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinka, ir dėl šios priežasties makroprudencinė politika vertinama kaip iš dalies pakankama. Makroprudencinės politikos srityje nustatytų grėsmių mažinimas buvo pagrindinis prioritetas, dėl kurio buvo priimtas išsamus politikos priemonių rinkinys. Nepaisant to, makroprudencinę politiką galėtų papildyti platesnės politikos veiksmai, skirti sumažinti arba pašalinti veiksnius, sudarančius sąlygas namų ūkių įsiskolinimui didėti arba jį skatinančius. Šie politikos veiksmai turėtų papildyti ir paremti esamas makroprudencines priemones, siekiant veiksmingiau ir efektyviau reaguoti į grėsmes, nustatytas Norvegijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje, nesukuriant pernelyg didelių sąnaudų Norvegijos realiajai ekonomikai ir finansų sistemai. Tolesnė politika galėtų apimti veiksmus, kuriais pašalinamos paskatos didesniam namų ūkių įsiskolinimui, didinant nuomojamo būsto rinkos veiksmingumą ir savininkams priklausančio būsto vystymą ir užtikrinant tinkamą būsto pasiūlą. Jeigu nesiimama kitų politikos veiksmų ir jeigu grėsmės nemažėja, arba jeigu dėl ekonominių ir finansinių pokyčių jos didėja, dabartinės makroprudencinės priemonės galėtų būti sugriežtintos arba galėtų būti aktyvuotos naujos makroprudencinės priemonės. |
| --- | --- |

f.

Dabartinės makroprudencinės politikos priemonės vertinamos kaip tinkamos, siekiant sumažinti nustatytą sisteminę riziką, susijusią su grėsmėmis Norvegijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje. Tačiau vis tiek išlieka reikšminga sisteminė rizika, susijusi su Norvegijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinka, ir dėl šios priežasties makroprudencinė politika vertinama kaip iš dalies pakankama. Makroprudencinės politikos srityje nustatytų grėsmių mažinimas buvo pagrindinis prioritetas, dėl kurio buvo priimtas išsamus politikos priemonių rinkinys. Nepaisant to, makroprudencinę politiką galėtų papildyti platesnės politikos veiksmai, skirti sumažinti arba pašalinti veiksnius, sudarančius sąlygas namų ūkių įsiskolinimui didėti arba jį skatinančius. Šie politikos veiksmai turėtų papildyti ir paremti esamas makroprudencines priemones, siekiant veiksmingiau ir efektyviau reaguoti į grėsmes, nustatytas Norvegijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje, nesukuriant pernelyg didelių sąnaudų Norvegijos realiajai ekonomikai ir finansų sistemai. Tolesnė politika galėtų apimti veiksmus, kuriais pašalinamos paskatos didesniam namų ūkių įsiskolinimui, didinant nuomojamo būsto rinkos veiksmingumą ir savininkams priklausančio būsto vystymą ir užtikrinant tinkamą būsto pasiūlą. Jeigu nesiimama kitų politikos veiksmų ir jeigu grėsmės nemažėja, arba jeigu dėl ekonominių ir finansinių pokyčių jos didėja, dabartinės makroprudencinės priemonės galėtų būti sugriežtintos arba galėtų būti aktyvuotos naujos makroprudencinės priemonės.

| (9) | aktyvuojant priemones, skirtas nustatytų grėsmių problemai spręsti, jų kalibravimas ir laipsniškas įvedimas turėtų atsižvelgti į Norvegijos poziciją ekonomikos ir finansų ciklų atžvilgiu, taip pat į bet kokį galimą poveikį susijusioms sąnaudoms ir naudai; |
| --- | --- |

(9)

aktyvuojant priemones, skirtas nustatytų grėsmių problemai spręsti, jų kalibravimas ir laipsniškas įvedimas turėtų atsižvelgti į Norvegijos poziciją ekonomikos ir finansų ciklų atžvilgiu, taip pat į bet kokį galimą poveikį susijusioms sąnaudoms ir naudai;

| (10) | ESRV įspėjimai skelbiami po to, kai Bendroji valdyba praneša Europos Sąjungos Tarybai apie ketinimą tai padaryti ir suteikia Tarybai galimybę reaguoti, ir po to, kai adresatams buvo pranešta apie ketinimą paskelbti, |
| --- | --- |

(10)

ESRV įspėjimai skelbiami po to, kai Bendroji valdyba praneša Europos Sąjungos Tarybai apie ketinimą tai padaryti ir suteikia Tarybai galimybę reaguoti, ir po to, kai adresatams buvo pranešta apie ketinimą paskelbti,

PRIĖMĖ ŠĮ ĮSPĖJIMĄ:

ESRV nustatė, kad vidutinės trukmės grėsmės Norvegijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje yra sisteminės rizikos finansiniam stabilumui šaltinis, galintis sukelti labai neigiamų padarinių realiajai ekonomikai. Makroprudenciniu požiūriu ESRV mano, kad pagrindinė grėsmė yra didelis namų ūkių įsiskolinimas kartu su ilgalaikiu būsto kainų didėjimu ir galimu jų pervertinimu.

Priimta Frankfurte prie Maino 2019 m. birželio 27 d.

ESRV bendrosios valdybos vardu

ESRV sekretoriato vadovas

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  OL L 331, 2010 12 15, p. 1.

1

(2)  Grėsmės ES gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje, ESRV, 2016 m. lapkričio mėn., paskelbta ESRV svetainėje www.esrb.europa.eu.

2

(3)  2016 m. rugsėjo 22 d. Europos sisteminės rizikos valdybos įspėjimas ESRB/2016/06 dėl vidutinės trukmės grėsmių Belgijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje (OL C 31, 2017 1 31, p. 45).

3

(4)  2016 m. rugsėjo 22 d. Europos sisteminės rizikos valdybos įspėjimas ESRB/2016/07 dėl vidutinės trukmės grėsmių Danijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje (OL C 31, 2017 1 31, p. 47).

4

(5)  2016 m. rugsėjo 22 d. Europos sisteminės rizikos valdybos įspėjimas ESRB/2016/09 dėl vidutinės trukmės grėsmių Liuksemburgo gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje (OL C 31, 2017 1 31, p. 51).

5

(6)  2016 m. rugsėjo 22 d. Europos sisteminės rizikos valdybos įspėjimas ESRB/2016/10 dėl vidutinės trukmės grėsmių Nyderlandų gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje (OL C 31, 2017 1 31, p. 53).

6

(7)  2016 m. rugsėjo 22 d. Europos sisteminės rizikos valdybos įspėjimas ESRV/2016/05 dėl vidutinės trukmės grėsmių Austrijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje (OL C 31, 2017 1 31, p. 43).

7

(8)  2016 m. rugsėjo 22 d. Europos sisteminės rizikos valdybos įspėjimas ESRV/2016/08 dėl vidutinės trukmės grėsmių Suomijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje (OL C 31, 2017 1 31, p. 49).

8

(9)  2016 m. rugsėjo 22 d. Europos sisteminės rizikos valdybos įspėjimas ESRB/2016/11 dėl vidutinės trukmės grėsmių Švedijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje (OL C 31, 2017 1 31, p. 55).

9

(10)  2016 m. rugsėjo 22 d. Europos sisteminės rizikos valdybos įspėjimas ESRB/2016/12 dėl vidutinės trukmės grėsmių Jungtinės Karalystės gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje (OL C 31, 2017 1 31, p. 57).

10

(11)  Žr. Grėsmės EEE šalių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuose, ESRV, 2019 m., paskelbta ESRV svetainėje www.esrb.europa.eu.

11

(12)  Norvegijoje taikomi griežtesni reikalavimai dėl vidaus reitingais pagrįsto metodo gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto hipotekos atžvilgiu, įskaitant 20 % LGD žemutinę ribą ir konkrečius reikalavimus PD apskaičiuoti. Nacionalinės institucijos nurodo, kad LGD žemutinė riba ir PD reikalavimai padidina vidutinį rizikos koeficientą gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto hipotekos atžvilgiu tiems Norvegijos bankams, kurie naudoja vidaus reitingais pagrįstus modelius.

12

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

| 30.10.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 366/60 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 366/60

---

Euro kursas (1)

2019 m. spalio 29 d.

(2019/C 366/12)

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,1095 |
| JPY | Japonijos jena | 120,88 |
| DKK | Danijos krona | 7,4706 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,86328 |
| SEK | Švedijos krona | 10,7923 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,1041 |
| ISK | Islandijos krona | 138,10 |
| NOK | Norvegijos krona | 10,2748 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 25,543 |
| HUF | Vengrijos forintas | 328,78 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,2693 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,7559 |
| TRY | Turkijos lira | 6,3596 |
| AUD | Australijos doleris | 1,6186 |
| CAD | Kanados doleris | 1,4486 |
| HKD | Honkongo doleris | 8,6994 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,7481 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,5121 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 295,86 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 16,2241 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 7,8392 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,4568 |
| IDR | Indonezijos rupija | 15 590,95 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,6410 |
| PHP | Filipinų pesas | 56,623 |
| RUB | Rusijos rublis | 70,9154 |
| THB | Tailando batas | 33,524 |
| BRL | Brazilijos realas | 4,4300 |
| MXN | Meksikos pesas | 21,1812 |
| INR | Indijos rupija | 78,6150 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,1095

JPY

Japonijos jena

120,88

DKK

Danijos krona

7,4706

GBP

Svaras sterlingas

0,86328

SEK

Švedijos krona

10,7923

CHF

Šveicarijos frankas

1,1041

ISK

Islandijos krona

138,10

NOK

Norvegijos krona

10,2748

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

25,543

HUF

Vengrijos forintas

328,78

PLN

Lenkijos zlotas

4,2693

RON

Rumunijos lėja

4,7559

TRY

Turkijos lira

6,3596

AUD

Australijos doleris

1,6186

CAD

Kanados doleris

1,4486

HKD

Honkongo doleris

8,6994

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,7481

SGD

Singapūro doleris

1,5121

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 295,86

ZAR

Pietų Afrikos randas

16,2241

CNY

Kinijos ženminbi juanis

7,8392

HRK

Kroatijos kuna

7,4568

IDR

Indonezijos rupija

15 590,95

MYR

Malaizijos ringitas

4,6410

PHP

Filipinų pesas

56,623

RUB

Rusijos rublis

70,9154

THB

Tailando batas

33,524

BRL

Brazilijos realas

4,4300

MXN

Meksikos pesas

21,1812

INR

Indijos rupija

78,6150

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

| 30.10.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 366/61 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 366/61

---

Pranešimas dėl Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/1131, kuriuo nustatoma muitinės priemonė Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1036 14a straipsniui ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1037 24a straipsniui įgyvendinti, taikymo

(2019/C 366/13)

Remdamasi Reglamento (ES) 2016/1036 (1) 14a straipsniu ir Reglamento (ES) 2016/1037 (2) 24a straipsniu, Europos Komisija 2019 m. liepos 3 d. priėmė Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) 2019/1131 (3) (toliau – muitinės priemonė).

Pagal Reglamento (ES) 2016/1036 14a straipsnį ir Reglamento (ES) 2016/1037 24a straipsnį antidempingo ir (arba) kompensacinių muitų taikymą galima išplėsti prekėms, kurių žymus kiekis atgabenamas į dirbtinę salą, stacionarius arba plūduriuojančius įrenginius arba kitas valstybių narių kontinentiniuose šelfuose esančias struktūras arba valstybių narių pagal Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją (UNCLOS) paskelbtas išskirtines ekonomines zonas, jeigu tuo būtų padaryta žala Sąjungos pramonei. Tais atvejais, kai reglamente, kuriuo nustatomos antidempingo ir (arba) kompensacinės priemonės, aiškiai numatyta išplėsti muito taikymą tokiose vietose, pagal muitinės priemonę nustatomos apmokestinimo antidempingo ir (arba) kompensaciniais muitais sąlygos ir su pranešimu apie tokius produktus ir jų deklaravimu bei šių muitų mokėjimu susijusios procedūros.

Kad muitinės turėtų pakankamai laiko pasirengti gavimo deklaracijų apdorojimui, pagal muitinės priemonės 9 straipsnį muitinės priemonės nuostatų taikymas atidėtas keturiais mėnesiais nuo šios priemonės paskelbimo Oficialiajame leidinyje dienos.

Reglamento 2016/1036 14a straipsnyje ir Reglamento 2016/1037 24a straipsnyje nustatyta, kad Komisija praneša visiems ekonominės veiklos vykdytojams, kad muitinės priemonė pradedama taikyti, paskelbdama apie tai atskirai.

Todėl Komisija praneša visiems ekonominės veiklos vykdytojams, kad muitinės priemonė pradės veikti ir bus visapusiškai taikoma nuo 2019 m. lapkričio 4 d.

---

(1)  2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/1036 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (OL L 176, 2016 6 30, p. 21).

(2)  2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/1037 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (OL L 176, 2016 6 30, p. 55).

(3)  2019 m. liepos 2 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/1131, kuriuo nustatoma muitinės priemonė Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1036 14a straipsniui ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1037 24a straipsniui įgyvendinti (OL L 179, 2019 7 3, p. 12).

---