# Jurnalul Oficial C 366/2019

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 366 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6230 octombrie 2019 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 366

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6230 octombrie 2019

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | RECOMANDĂRI |
| | Comitetul european pentru risc sistemic |
| 2019/C 366/01 | Recomandarea Comitetului European pentru Risc Sistemic din 27 iunie 2019 privind vulnerabilitățile pe termen mediu ale sectorului imobiliar rezidențial din Belgia (CERS/2019/4) | 1 |
| 2019/C 366/02 | Recomandarea Comitetului European Pentru Risc Sistemic din 27 iunie 2019 privind vulnerabilitățile pe termen mediu ale sectorului imobiliar rezidențial din Danemarca (CERS/2019/5) | 7 |
| 2019/C 366/03 | Recomandarea Comitetului european pentru risc sistemic din 27 iunie 2019 privind vulnerabilitățile pe termen mediu ale sectorului imobiliar rezidențial din Luxemburg (CERS/2019/6) | 14 |
| 2019/C 366/04 | Recomandarea Comitetului european pentru risc sistemic din 27 iunie 2019 privind vulnerabilitățile pe termen mediu ale sectorului imobiliar rezidențial din Țările de Jos (CERS/2019/7) | 22 |
| 2019/C 366/05 | Recomandarea Comitetului european pentru risc sistemic din 27 iunie 2019 privind vulnerabilitățile pe termen mediu ale sectorului imobiliar rezidențial din Finlanda (CERS/2019/8) | 29 |
| 2019/C 366/06 | Recomandarea Comitetului European Pentru Risc Sistemic din 27 iunie 2019 privind vulnerabilitățile pe termen mediu ale sectorului imobiliar rezidențial din Suedia (CERS/2019/9) | 35 |
| 2019/C 366/07 | Avertismentul Comitetului european pentru risc sistemic din 27 iunie 2019 privind vulnerabilitățile pe termen mediu ale sectorului imobiliar rezidențial din Republica Cehă (CERS/2019/10) | 41 |
| 2019/C 366/08 | Avertismentul Comitetului european pentru risc sistemic din 27 iunie 2019 privind vulnerabilitățile pe termen mediu ale sectorului imobiliar rezidențial din Germania (CERS/2019/11) | 45 |
| 2019/C 366/09 | Avertismentul Comitetului european pentru risc sistemic din 27 iunie 2019 privind vulnerabilitățile pe termen mediu ale sectorului imobiliar rezidențial din Franța (CERS/2019/12) | 49 |
| 2019/C 366/10 | Avertismentul Comitetului european pentru risc sistemic din 27 iunie 2019 privind vulnerabilitățile pe termen mediu ale sectorului imobiliar rezidențial din Islanda (CERS/2019/13) | 53 |
| 2019/C 366/11 | Avertismentul Comitetului european pentru risc sistemic din 27 iunie 2019 privind vulnerabilitățile pe termen mediu ale sectorului imobiliar rezidențial din Norvegia (CERS/2019/14) | 57 |

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

RECOMANDĂRI

Comitetul european pentru risc sistemic

2019/C 366/01

Recomandarea Comitetului European pentru Risc Sistemic din 27 iunie 2019 privind vulnerabilitățile pe termen mediu ale sectorului imobiliar rezidențial din Belgia (CERS/2019/4)

1

2019/C 366/02

Recomandarea Comitetului European Pentru Risc Sistemic din 27 iunie 2019 privind vulnerabilitățile pe termen mediu ale sectorului imobiliar rezidențial din Danemarca (CERS/2019/5)

7

2019/C 366/03

Recomandarea Comitetului european pentru risc sistemic din 27 iunie 2019 privind vulnerabilitățile pe termen mediu ale sectorului imobiliar rezidențial din Luxemburg (CERS/2019/6)

14

2019/C 366/04

Recomandarea Comitetului european pentru risc sistemic din 27 iunie 2019 privind vulnerabilitățile pe termen mediu ale sectorului imobiliar rezidențial din Țările de Jos (CERS/2019/7)

22

2019/C 366/05

Recomandarea Comitetului european pentru risc sistemic din 27 iunie 2019 privind vulnerabilitățile pe termen mediu ale sectorului imobiliar rezidențial din Finlanda (CERS/2019/8)

29

2019/C 366/06

Recomandarea Comitetului European Pentru Risc Sistemic din 27 iunie 2019 privind vulnerabilitățile pe termen mediu ale sectorului imobiliar rezidențial din Suedia (CERS/2019/9)

35

2019/C 366/07

Avertismentul Comitetului european pentru risc sistemic din 27 iunie 2019 privind vulnerabilitățile pe termen mediu ale sectorului imobiliar rezidențial din Republica Cehă (CERS/2019/10)

41

2019/C 366/08

Avertismentul Comitetului european pentru risc sistemic din 27 iunie 2019 privind vulnerabilitățile pe termen mediu ale sectorului imobiliar rezidențial din Germania (CERS/2019/11)

45

2019/C 366/09

Avertismentul Comitetului european pentru risc sistemic din 27 iunie 2019 privind vulnerabilitățile pe termen mediu ale sectorului imobiliar rezidențial din Franța (CERS/2019/12)

49

2019/C 366/10

Avertismentul Comitetului european pentru risc sistemic din 27 iunie 2019 privind vulnerabilitățile pe termen mediu ale sectorului imobiliar rezidențial din Islanda (CERS/2019/13)

53

2019/C 366/11

Avertismentul Comitetului european pentru risc sistemic din 27 iunie 2019 privind vulnerabilitățile pe termen mediu ale sectorului imobiliar rezidențial din Norvegia (CERS/2019/14)

57

---

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2019/C 366/12 | Rata de schimb a monedei euro — 29 octombrie 2019 | 60 |
| 2019/C 366/13 | Comunicare privind aplicarea Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2019/1131 al Comisiei de instituire a unui instrument vamal pentru punerea în aplicare a articolului 14a din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului și a articolului 24a din Regulamentul (UE) 2016/1037 al Parlamentului European și al Consiliului | 61 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2019/C 366/12

Rata de schimb a monedei euro — 29 octombrie 2019

60

2019/C 366/13

Comunicare privind aplicarea Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2019/1131 al Comisiei de instituire a unui instrument vamal pentru punerea în aplicare a articolului 14a din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului și a articolului 24a din Regulamentul (UE) 2016/1037 al Parlamentului European și al Consiliului

61

---

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

RECOMANDĂRI

Comitetul european pentru risc sistemic

| 30.10.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 366/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 366/1

---

RECOMANDAREA COMITETULUI EUROPEAN PENTRU RISC SISTEMIC

din 27 iunie 2019

privind vulnerabilitățile pe termen mediu ale sectorului imobiliar rezidențial din Belgia

(CERS/2019/4)

(2019/C 366/01)

CONSILIUL GENERAL AL COMITETULUI EUROPEAN PENTRU RISC SISTEMIC,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1092/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 privind supravegherea macroprudențială la nivelul Uniunii Europene a sistemului financiar și de înființare a unui Comitet european pentru risc sistemic  (1)
  , în special articolele 3, 16, 17 și 18,

întrucât:

| (1) | Sectorul imobiliar joacă un rol important în economie, iar evoluțiile acestuia pot avea o influență semnificativă asupra sistemului financiar. Crizele financiare din trecut au demonstrat că evoluțiile nesustenabile de pe piețele imobiliare pot avea repercusiuni grave asupra stabilității sistemului financiar și a economiei în ansamblu, ceea ce poate conduce și la efecte negative de propagare transfrontalieră. Evoluțiile nefavorabile de pe piețele imobiliare din anumite state membre au condus în trecut la pierderi mari din credite și/sau au avut un impact negativ asupra economiei reale. Aceste efecte reflectă interacțiunea strânsă dintre sectorul imobiliar, furnizorii de finanțare și alte sectoare economice. În plus, circuitele de răspuns puternice dintre sistemul financiar și economia reală amplifică orice evoluție negativă. |
| --- | --- |

(1)

Sectorul imobiliar joacă un rol important în economie, iar evoluțiile acestuia pot avea o influență semnificativă asupra sistemului financiar. Crizele financiare din trecut au demonstrat că evoluțiile nesustenabile de pe piețele imobiliare pot avea repercusiuni grave asupra stabilității sistemului financiar și a economiei în ansamblu, ceea ce poate conduce și la efecte negative de propagare transfrontalieră. Evoluțiile nefavorabile de pe piețele imobiliare din anumite state membre au condus în trecut la pierderi mari din credite și/sau au avut un impact negativ asupra economiei reale. Aceste efecte reflectă interacțiunea strânsă dintre sectorul imobiliar, furnizorii de finanțare și alte sectoare economice. În plus, circuitele de răspuns puternice dintre sistemul financiar și economia reală amplifică orice evoluție negativă.

| (2) | Aceste legături sunt importante deoarece arată că riscurile care provin din sectorul imobiliar pot avea un impact sistemic de natură prociclică. Vulnerabilitățile sistemului financiar tind să se acumuleze în faza de ascensiune a ciclului imobiliar. Riscurile finanțării, percepute ca fiind mai scăzute, și accesul mai facil la aceasta pot contribui la o expansiune rapidă a creditului și a investițiilor, în paralel cu o cerere sporită pentru bunuri imobile, exercitând presiuni în sensul creșterii prețurilor imobilelor. Întrucât valorile rezultate mai mari ale garanțiilor reale favorizează în continuare cererea și oferta de credit, aceste dinamici autosusținute pot conduce la potențiale consecințe sistemice. În schimb, în faza de declin a ciclului imobiliar, condițiile de creditare mai stricte, aversiunea sporită față de riscuri și presiunea în sensul scăderii prețurilor din sectorul imobiliar pot afecta negativ reziliența debitorilor și a creditorilor, determinând deteriorarea condițiilor economice. |
| --- | --- |

(2)

Aceste legături sunt importante deoarece arată că riscurile care provin din sectorul imobiliar pot avea un impact sistemic de natură prociclică. Vulnerabilitățile sistemului financiar tind să se acumuleze în faza de ascensiune a ciclului imobiliar. Riscurile finanțării, percepute ca fiind mai scăzute, și accesul mai facil la aceasta pot contribui la o expansiune rapidă a creditului și a investițiilor, în paralel cu o cerere sporită pentru bunuri imobile, exercitând presiuni în sensul creșterii prețurilor imobilelor. Întrucât valorile rezultate mai mari ale garanțiilor reale favorizează în continuare cererea și oferta de credit, aceste dinamici autosusținute pot conduce la potențiale consecințe sistemice. În schimb, în faza de declin a ciclului imobiliar, condițiile de creditare mai stricte, aversiunea sporită față de riscuri și presiunea în sensul scăderii prețurilor din sectorul imobiliar pot afecta negativ reziliența debitorilor și a creditorilor, determinând deteriorarea condițiilor economice.

| (3) | Vulnerabilitățile legate de sectorul imobiliar rezidențial pot constitui o sursă de risc sistemic și pot afecta stabilitatea financiară, atât direct, cât și indirect. Efectele directe sunt pierderi din credite la portofoliile de credite ipotecare din cauza unor condiții economice sau financiare nefavorabile și a unor evoluții negative simultane pe piața imobiliară rezidențială. Efectele indirecte se pot referi la ajustări ale consumului gospodăriilor populației, conducând la consecințe suplimentare pentru economia reală și pentru stabilitatea financiară. |
| --- | --- |

(3)

Vulnerabilitățile legate de sectorul imobiliar rezidențial pot constitui o sursă de risc sistemic și pot afecta stabilitatea financiară, atât direct, cât și indirect. Efectele directe sunt pierderi din credite la portofoliile de credite ipotecare din cauza unor condiții economice sau financiare nefavorabile și a unor evoluții negative simultane pe piața imobiliară rezidențială. Efectele indirecte se pot referi la ajustări ale consumului gospodăriilor populației, conducând la consecințe suplimentare pentru economia reală și pentru stabilitatea financiară.

| (4) | Astfel cum se menționează în considerentul 4 din Recomandarea CERS/2013/1 (2), obiectivul final al politicii macroprudențiale este de a contribui la salvgardarea stabilității sistemului financiar în ansamblu, inclusiv prin consolidarea rezilienței sistemului financiar și prin diminuarea acumulării de riscuri sistemice, asigurând pe această cale o contribuție sustenabilă a sectorului financiar la creșterea economică. |
| --- | --- |

(4)

Astfel cum se menționează în considerentul 4 din Recomandarea CERS/2013/1 (2), obiectivul final al politicii macroprudențiale este de a contribui la salvgardarea stabilității sistemului financiar în ansamblu, inclusiv prin consolidarea rezilienței sistemului financiar și prin diminuarea acumulării de riscuri sistemice, asigurând pe această cale o contribuție sustenabilă a sectorului financiar la creșterea economică.

| (5) | În acest scop, autoritățile macroprudențiale pot utiliza una sau mai multe dintre măsurile macroprudențiale bazate pe capital stabilite în Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3) și în Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (4) și/sau măsuri macroprudențiale bazate pe debitor, care se bazează exclusiv pe legislația națională, în funcție de evaluarea riscurilor. În timp ce măsurile bazate pe capital urmăresc în principal să crească reziliența sistemului financiar, măsurile bazate pe debitor pot fi adecvate în special pentru a împiedica acumularea în continuare de riscuri sistemice. |
| --- | --- |

(5)

În acest scop, autoritățile macroprudențiale pot utiliza una sau mai multe dintre măsurile macroprudențiale bazate pe capital stabilite în Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3) și în Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (4) și/sau măsuri macroprudențiale bazate pe debitor, care se bazează exclusiv pe legislația națională, în funcție de evaluarea riscurilor. În timp ce măsurile bazate pe capital urmăresc în principal să crească reziliența sistemului financiar, măsurile bazate pe debitor pot fi adecvate în special pentru a împiedica acumularea în continuare de riscuri sistemice.

| (6) | În plus, Recomandarea CERS/2013/1 recomandă ca statele membre să asigure un cadru juridic care să permită autorităților macroprudențiale să aibă control direct sau competențe de recomandare cu privire la instrumentele macroprudențiale identificate în această recomandare. |
| --- | --- |

(6)

În plus, Recomandarea CERS/2013/1 recomandă ca statele membre să asigure un cadru juridic care să permită autorităților macroprudențiale să aibă control direct sau competențe de recomandare cu privire la instrumentele macroprudențiale identificate în această recomandare.

| (7) | În 2016, Comitetul european pentru risc sistemic (CERS) a desfășurat o evaluare la nivelul Uniunii a vulnerabilităților legate de sectorul imobiliar rezidențial (5). Această evaluare a permis CERS să identifice în mai multe țări o serie de vulnerabilități pe termen mediu drept surse de risc sistemic pentru stabilitatea financiară, ceea ce a condus la emiterea de avertismente către opt țări, printre care și Belgia (6). |
| --- | --- |

(7)

În 2016, Comitetul european pentru risc sistemic (CERS) a desfășurat o evaluare la nivelul Uniunii a vulnerabilităților legate de sectorul imobiliar rezidențial (5). Această evaluare a permis CERS să identifice în mai multe țări o serie de vulnerabilități pe termen mediu drept surse de risc sistemic pentru stabilitatea financiară, ceea ce a condus la emiterea de avertismente către opt țări, printre care și Belgia (6).

| (8) | În 2016, principalele vulnerabilități identificate pe piața imobiliară rezidențială din Belgia constau în creșterea rapidă atât a prețurilor locuințelor, cât și a creditelor ipotecare, precum și în îndatorarea deja ridicată și în creștere a gospodăriilor populației, o proporție în creștere a deținătorilor de ipoteci fiind potențial vulnerabili la condiții sau evoluții economice nefavorabile pe piața imobiliară rezidențială din Belgia. |
| --- | --- |

(8)

În 2016, principalele vulnerabilități identificate pe piața imobiliară rezidențială din Belgia constau în creșterea rapidă atât a prețurilor locuințelor, cât și a creditelor ipotecare, precum și în îndatorarea deja ridicată și în creștere a gospodăriilor populației, o proporție în creștere a deținătorilor de ipoteci fiind potențial vulnerabili la condiții sau evoluții economice nefavorabile pe piața imobiliară rezidențială din Belgia.

| (9) | CERS a finalizat recent o evaluare sistematică și prospectivă la nivelul Spațiului economic European (SEE) a vulnerabilităților legate de sectorul imobiliar rezidențial (7). |
| --- | --- |

(9)

CERS a finalizat recent o evaluare sistematică și prospectivă la nivelul Spațiului economic European (SEE) a vulnerabilităților legate de sectorul imobiliar rezidențial (7).

| (10) | În ceea ce privește Belgia, această evaluare recentă a arătat că, din 2016, creșterea puternică a creditelor pentru locuințe a continuat să alimenteze îndatorarea gospodăriilor populației. În ciuda faptului că creșterea prețurilor locuințelor a decelerat, dinamica anterioară generează preocupări cu privire la o potențială supraevaluare. În plus, o proporție semnificativă a creditelor ipotecare continuă să fie oferite gospodăriilor populației care sunt potențial vulnerabile la condiții economice sau financiare nefavorabile sau la evoluții negative pe piața imobiliară rezidențială. În acest context, o majorare a ponderii de risc de 5 puncte procentuale, care a fost introdusă în 2013 pentru expunerile ipotecare ale instituțiilor de credit care utilizează abordarea bazată pe modele interne de rating (IRB), a contribuit la creșterea rezilienței acestor instituții. |
| --- | --- |

(10)

În ceea ce privește Belgia, această evaluare recentă a arătat că, din 2016, creșterea puternică a creditelor pentru locuințe a continuat să alimenteze îndatorarea gospodăriilor populației. În ciuda faptului că creșterea prețurilor locuințelor a decelerat, dinamica anterioară generează preocupări cu privire la o potențială supraevaluare. În plus, o proporție semnificativă a creditelor ipotecare continuă să fie oferite gospodăriilor populației care sunt potențial vulnerabile la condiții economice sau financiare nefavorabile sau la evoluții negative pe piața imobiliară rezidențială. În acest context, o majorare a ponderii de risc de 5 puncte procentuale, care a fost introdusă în 2013 pentru expunerile ipotecare ale instituțiilor de credit care utilizează abordarea bazată pe modele interne de rating (IRB), a contribuit la creșterea rezilienței acestor instituții.

| (11) | În 2018, Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique a extins această majorare a ponderii de risc de 5 puncte procentuale, aplicând, în conformitate cu articolul 458 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, o majorare proporțională a ponderii de risc constând în 33 % din media ponderată în funcție de expunere a ponderilor de risc aplicate expunerilor în caz de nerambursare din portofoliul de credite ipotecare rezidențiale al fiecărei instituții de credit. |
| --- | --- |

(11)

În 2018, Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique a extins această majorare a ponderii de risc de 5 puncte procentuale, aplicând, în conformitate cu articolul 458 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, o majorare proporțională a ponderii de risc constând în 33 % din media ponderată în funcție de expunere a ponderilor de risc aplicate expunerilor în caz de nerambursare din portofoliul de credite ipotecare rezidențiale al fiecărei instituții de credit.

| (12) | Ponderea de risc în vigoare urmărește să crească reziliența instituțiilor de credit care utilizează abordarea IRB și să diminueze acumularea de riscuri legate de credite ipotecare noi. Cu toate acestea, în prezent nu există măsuri bazate pe debitor [de exemplu, limite ale raportului împrumut/garanții (LTV), ale raportului datorii/venituri (DTI) sau ale raportului serviciul datoriei/venituri (DSTI)] în vigoare în Belgia care ar limita direct proporția creditelor ipotecare oferite gospodăriilor populației care sunt potențial vulnerabile la condiții economice sau financiare nefavorabile sau la evoluții negative pe piața imobiliară rezidențială. |
| --- | --- |

(12)

Ponderea de risc în vigoare urmărește să crească reziliența instituțiilor de credit care utilizează abordarea IRB și să diminueze acumularea de riscuri legate de credite ipotecare noi. Cu toate acestea, în prezent nu există măsuri bazate pe debitor [de exemplu, limite ale raportului împrumut/garanții (LTV), ale raportului datorii/venituri (DTI) sau ale raportului serviciul datoriei/venituri (DSTI)] în vigoare în Belgia care ar limita direct proporția creditelor ipotecare oferite gospodăriilor populației care sunt potențial vulnerabile la condiții economice sau financiare nefavorabile sau la evoluții negative pe piața imobiliară rezidențială.

| (13) | Prin urmare, CERS a concluzionat că măsurile macroprudențiale existente sau disponibile în Belgia sunt parțial corespunzătoare și parțial suficiente pentru a aborda vulnerabilitățile legate de îndatorarea gospodăriilor populației, supraevaluarea prețurilor locuințelor și normele de creditare pe termen mediu. În consecință, sunt necesare măsuri suplimentare pentru a aborda aceste vulnerabilități care pot constitui o sursă de risc sistemic. Măsurile propuse în prezenta recomandare urmăresc să completeze măsurile macroprudențiale existente din Belgia, în scopul întăririi rezilienței. Acestea nu ar trebui considerate drept substitute pentru măsurile bazate pe capital existente, care rămân importante pentru a aborda vulnerabilitățile din portofoliul de credite în curs. |
| --- | --- |

(13)

Prin urmare, CERS a concluzionat că măsurile macroprudențiale existente sau disponibile în Belgia sunt parțial corespunzătoare și parțial suficiente pentru a aborda vulnerabilitățile legate de îndatorarea gospodăriilor populației, supraevaluarea prețurilor locuințelor și normele de creditare pe termen mediu. În consecință, sunt necesare măsuri suplimentare pentru a aborda aceste vulnerabilități care pot constitui o sursă de risc sistemic. Măsurile propuse în prezenta recomandare urmăresc să completeze măsurile macroprudențiale existente din Belgia, în scopul întăririi rezilienței. Acestea nu ar trebui considerate drept substitute pentru măsurile bazate pe capital existente, care rămân importante pentru a aborda vulnerabilitățile din portofoliul de credite în curs.

| (14) | Scopul prezentei recomandări este de a recomanda activarea măsurilor cu caracter juridic obligatoriu bazate pe debitor pentru a aborda proporția semnificativă a creditelor ipotecare oferite gospodăriilor populației care sunt potențial vulnerabile la condiții economice sau financiare nefavorabile sau la evoluții negative pe piața imobiliară rezidențială din Belgia. |
| --- | --- |

(14)

Scopul prezentei recomandări este de a recomanda activarea măsurilor cu caracter juridic obligatoriu bazate pe debitor pentru a aborda proporția semnificativă a creditelor ipotecare oferite gospodăriilor populației care sunt potențial vulnerabile la condiții economice sau financiare nefavorabile sau la evoluții negative pe piața imobiliară rezidențială din Belgia.

| (15) | Prezenta recomandare nu aduce atingere mandatelor privind politica monetară ale băncilor centrale din Uniune. |
| --- | --- |

(15)

Prezenta recomandare nu aduce atingere mandatelor privind politica monetară ale băncilor centrale din Uniune.

| (16) | Recomandările CERS sunt publicate după informarea Consiliului Uniunii Europene de către Consiliul general cu privire la intenția acestuia din urmă de a emite aceste recomandări și după ce Consiliul a avut posibilitatea de a-și prezenta reacțiile față de acestea, iar destinatarii au fost informați de intenția publicării, |
| --- | --- |

(16)

Recomandările CERS sunt publicate după informarea Consiliului Uniunii Europene de către Consiliul general cu privire la intenția acestuia din urmă de a emite aceste recomandări și după ce Consiliul a avut posibilitatea de a-și prezenta reacțiile față de acestea, iar destinatarii au fost informați de intenția publicării,

ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:

SECȚIUNEA 1

RECOMANDARE

Recomandarea A – Activarea măsurilor bazate pe debitor

Se recomandă ca autoritățile naționale din Belgia însărcinate cu competențe de recomandare sau cu aplicarea măsurilor bazate pe debitor să recomande activarea și, respectiv, să activeze măsuri cu caracter juridic obligatoriu bazate pe debitor, pentru a preîntâmpina:

| (a) | o proporție semnificativă sau în creștere a debitorilor care contractează credite ipotecare noi care nu ar fi în măsură să-și ramburseze datoriile sau să-și păstreze nivelul consumului în urma unor condiții economice sau financiare nefavorabile sau a unor evoluții negative pe piața imobiliară rezidențială; sau |
| --- | --- |

(a)

o proporție semnificativă sau în creștere a debitorilor care contractează credite ipotecare noi care nu ar fi în măsură să-și ramburseze datoriile sau să-și păstreze nivelul consumului în urma unor condiții economice sau financiare nefavorabile sau a unor evoluții negative pe piața imobiliară rezidențială; sau

| (b) | o proporție semnificativă sau în creștere de credite ipotecare noi, garantate cu bunuri imobile rezidențiale, care ar putea conduce la pierderi din credite la aceste credite în cazul nerambursării și a unei scăderi ulterioare a prețurilor locuințelor. |
| --- | --- |

(b)

o proporție semnificativă sau în creștere de credite ipotecare noi, garantate cu bunuri imobile rezidențiale, care ar putea conduce la pierderi din credite la aceste credite în cazul nerambursării și a unei scăderi ulterioare a prețurilor locuințelor.

SECȚIUNEA 2

PUNERE ÎN APLICARE

1.   Definiții

În sensul prezentei recomandări, se aplică următoarele definiții:

| (a) | „măsuri bazate pe debitor” înseamnă măsuri macroprudențiale care vizează debitorii; |
| --- | --- |

(a)

„măsuri bazate pe debitor” înseamnă măsuri macroprudențiale care vizează debitorii;

| (b) | „control direct” înseamnă capacitatea reală și efectivă de a impune și modifica, atunci când este necesar pentru atingerea unui obiectiv intermediar sau final, măsuri macroprudențiale aplicabile instituțiilor financiare aflate în competența autorității macroprudențiale corespunzătoare; |
| --- | --- |

(b)

„control direct” înseamnă capacitatea reală și efectivă de a impune și modifica, atunci când este necesar pentru atingerea unui obiectiv intermediar sau final, măsuri macroprudențiale aplicabile instituțiilor financiare aflate în competența autorității macroprudențiale corespunzătoare;

| (c) | „competențe de recomandare” înseamnă capacitatea de a ghida prin intermediul recomandărilor aplicarea instrumentelor macroprudențiale, atunci când este necesară atingerea unui obiectiv intermediar sau final; |
| --- | --- |

(c)

„competențe de recomandare” înseamnă capacitatea de a ghida prin intermediul recomandărilor aplicarea instrumentelor macroprudențiale, atunci când este necesară atingerea unui obiectiv intermediar sau final;

| (d) | „raportul împrumut/garanții” (loan-to-value ratio – raportul LTV) înseamnă suma tuturor împrumuturilor sau tranșelor de împrumut garantate de debitor cu bunul imobil în momentul inițierii creditului raportată la valoarea imobilului în momentul inițierii creditului; |
| --- | --- |

(d)

„raportul împrumut/garanții” (loan-to-value ratio – raportul LTV) înseamnă suma tuturor împrumuturilor sau tranșelor de împrumut garantate de debitor cu bunul imobil în momentul inițierii creditului raportată la valoarea imobilului în momentul inițierii creditului;

| (e) | „raportul datorii/venituri” (debt-to-income ratio – raportul DTI) înseamnă datoriile totale ale debitorului în momentul inițierii creditului raportate la venitul disponibil total anual al debitorului în momentul inițierii creditului; |
| --- | --- |

(e)

„raportul datorii/venituri” (debt-to-income ratio – raportul DTI) înseamnă datoriile totale ale debitorului în momentul inițierii creditului raportate la venitul disponibil total anual al debitorului în momentul inițierii creditului;

| (f) | „raportul serviciul datoriei/venituri” (debt-service-to-income ratio – raportul DSTI) înseamnă valoarea totală anuală a serviciului datoriei raportată la venitul disponibil total anual al debitorului în momentul inițierii creditului; |
| --- | --- |

(f)

„raportul serviciul datoriei/venituri” (debt-service-to-income ratio – raportul DSTI) înseamnă valoarea totală anuală a serviciului datoriei raportată la venitul disponibil total anual al debitorului în momentul inițierii creditului;

| (g) | „termen mediu” înseamnă un orizont de trei ani; |
| --- | --- |

(g)

„termen mediu” înseamnă un orizont de trei ani;

| (h) | „măsuri obligatorii din punct de vedere juridic bazate pe debitor” înseamnă măsuri bazate pe debitor care sunt introduse prin acte cu caracter juridic obligatoriu; |
| --- | --- |

(h)

„măsuri obligatorii din punct de vedere juridic bazate pe debitor” înseamnă măsuri bazate pe debitor care sunt introduse prin acte cu caracter juridic obligatoriu;

| (i) | „serviciul datoriei” înseamnă valoarea combinată a dobânzilor și rambursării principalului aferentă datoriilor totale ale unui debitor într-o anumită perioadă de timp (în general, un an); |
| --- | --- |

(i)

„serviciul datoriei” înseamnă valoarea combinată a dobânzilor și rambursării principalului aferentă datoriilor totale ale unui debitor într-o anumită perioadă de timp (în general, un an);

| (j) | „scadență” înseamnă durata contractului de credit pentru un bun imobil rezidențial exprimată în ani în momentul inițierii creditului; |
| --- | --- |

(j)

„scadență” înseamnă durata contractului de credit pentru un bun imobil rezidențial exprimată în ani în momentul inițierii creditului;

| (k) | „autoritate macroprudențială” înseamnă o autoritate macroprudențială națională care are obiectivele, mecanismele, competențele, cerințele privind răspunderea și alte caracteristici prevăzute în Recomandarea CERS/2011/3 (8). |
| --- | --- |

(k)

„autoritate macroprudențială” înseamnă o autoritate macroprudențială națională care are obiectivele, mecanismele, competențele, cerințele privind răspunderea și alte caracteristici prevăzute în Recomandarea CERS/2011/3 (8).

2.   Criterii de punere în aplicare

| 1. | Aplicarea prezentei recomandări trebuie să țină cont de următoarele criterii:






  (a) | principiul proporționalității ar trebui respectat în mod corespunzător, ținându-se totodată cont de obiectivul și cuprinsul Recomandării A; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

principiul proporționalității ar trebui respectat în mod corespunzător, ținându-se totodată cont de obiectivul și cuprinsul Recomandării A;

| (b) | la activarea măsurilor bazate pe debitor în temeiul Recomandării A, calibrarea și introducerea treptată a acestora ar trebui să țină seama de poziția Belgiei în cadrul ciclurilor economice și financiare, precum și de orice implicații potențiale în ceea ce privește costurile și beneficiile aferente; |
| --- | --- |

(b)

la activarea măsurilor bazate pe debitor în temeiul Recomandării A, calibrarea și introducerea treptată a acestora ar trebui să țină seama de poziția Belgiei în cadrul ciclurilor economice și financiare, precum și de orice implicații potențiale în ceea ce privește costurile și beneficiile aferente;

| (c) | în anexa I se prevăd criterii specifice de respectare a Recomandării A. |
| --- | --- |

(c)

în anexa I se prevăd criterii specifice de respectare a Recomandării A.

| 2. | Destinatarii prezentei recomandări trebuie să transmită CERS și Consiliului rapoarte cu privire la măsurile adoptate ca urmare a prezentei recomandări sau să justifice în mod adecvat lipsa lor de acțiune. Rapoartele ar trebui să cuprindă cel puțin:






  (a) | informații privind conținutul și calendarul măsurilor luate; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

informații privind conținutul și calendarul măsurilor luate;

| (b) | o evaluare a vulnerabilităților legate de îndatorarea gospodăriilor populației, supraevaluarea prețurilor locuințelor și normele de creditare pentru credite ipotecare noi, inclusiv distribuția creditelor ipotecare noi în funcție de raporturile LTV, DTI și DSTI și de scadențe, raporturile relevante fiind calculate în conformitate cu anexa IV la Recomandarea CERS/2016/14 a Comitetului european pentru risc sistemic (9), împreună cu funcționarea măsurilor luate, având în vedere obiectivele prezentei recomandări; |
| --- | --- |

(b)

o evaluare a vulnerabilităților legate de îndatorarea gospodăriilor populației, supraevaluarea prețurilor locuințelor și normele de creditare pentru credite ipotecare noi, inclusiv distribuția creditelor ipotecare noi în funcție de raporturile LTV, DTI și DSTI și de scadențe, raporturile relevante fiind calculate în conformitate cu anexa IV la Recomandarea CERS/2016/14 a Comitetului european pentru risc sistemic (9), împreună cu funcționarea măsurilor luate, având în vedere obiectivele prezentei recomandări;

| (c) | justificarea detaliată a lipsei de acțiune sau a abaterii de la prezenta recomandare, inclusiv a oricăror întârzieri. |
| --- | --- |

(c)

justificarea detaliată a lipsei de acțiune sau a abaterii de la prezenta recomandare, inclusiv a oricăror întârzieri.

3.   Calendar pentru măsurile aplicate ca urmare a recomandării

Destinatarii trebuie să raporteze CERS și Consiliului cu privire la măsurile adoptate ca răspuns la prezenta recomandare sau să justifice în mod adecvat orice lipsă de acțiune, conform calendarului menționat în continuare.

Până la 31 octombrie 2020, iar ulterior anual până la 31 octombrie 2022, destinatarii Recomandării A trebuie să prezinte CERS și Consiliului un raport privind măsurile luate în ceea ce privește punerea în aplicare a măsurilor bazate pe debitor pentru a aborda vulnerabilitățile legate de îndatorarea gospodăriilor populației, supraevaluarea prețurilor locuințelor și normele de creditare pentru credite ipotecare noi în Belgia. În cazul în care există mai multe organisme cu responsabilități privind luarea de măsuri pentru abordarea vulnerabilităților identificate, ar trebui prezentat un raport comun.

4.   Monitorizare și evaluare

| 1. | Secretariatul CERS:






  (a) | va oferi asistență destinatarilor, asigurând coordonarea raportării, furnizarea de modele relevante și, dacă este cazul, informații detaliate privind procedura și calendarul pentru măsurile adoptate în urma recomandării; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

va oferi asistență destinatarilor, asigurând coordonarea raportării, furnizarea de modele relevante și, dacă este cazul, informații detaliate privind procedura și calendarul pentru măsurile adoptate în urma recomandării;

| (b) | va verifica măsurile aplicate de destinatari, va acorda asistență la cerere și va prezenta Consiliului general trei rapoarte privind măsurile aplicate referitoare la punerea în aplicare a Recomandării A; primul raport până la 31 decembrie 2020, al doilea raport până la 31 decembrie 2021, iar al treilea raport până la 31 decembrie 2022. |
| --- | --- |

(b)

va verifica măsurile aplicate de destinatari, va acorda asistență la cerere și va prezenta Consiliului general trei rapoarte privind măsurile aplicate referitoare la punerea în aplicare a Recomandării A; primul raport până la 31 decembrie 2020, al doilea raport până la 31 decembrie 2021, iar al treilea raport până la 31 decembrie 2022.

| 2. | Consiliul general va evalua măsurile și justificările raportate de către destinatari și, după caz, poate decide că prezenta recomandare nu a fost respectată și destinatarul nu a justificat în mod adecvat lipsa de acțiune. |
| --- | --- |

2.

Adoptată la Frankfurt pe Main, 27 iunie 2019.

Șeful secretariatului CERS,

în numele Consiliului general al CERS

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  JO L 331, 15.12.2010, p. 1.

1

(2)  Recomandarea CERS/2013/1 a Comitetului european pentru risc sistemic din 4 aprilie 2013 privind obiectivele intermediare și instrumentele politicii macroprudențiale (JO C 170, 15.6.2013, p. 1).

2

(3)  Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 cu privire la accesul la activitatea instituțiilor de credit și supravegherea prudențială a instituțiilor de credit și a firmelor de investiții, de modificare a Directivei 2002/87/CE și de abrogare a Directivelor 2006/48/CE și 2006/49/CE (JO L 176, 27.6.2013, p. 338).

3

(4)  Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 iunie 2013 privind cerințele prudențiale pentru instituțiile de credit și firmele de investiții și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (JO L 176, 27.6.2013, p. 1).

4

(5)  A se vedea Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector („Vulnerabilități în sectorul imobiliar locativ din UE”), CERS, noiembrie 2016, disponibil pe website-ul CERS, la adresa www.esrb.europa.eu.

5

Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector

(6)  Avertismentul CERS/2016/06 al Comitetului european pentru risc sistemic din 22 septembrie 2016 privind vulnerabilitățile pe termen mediu ale sectorului imobiliar locativ din Belgia (JO C 31, 31.1.2017, p. 45).

6

(7)  A se vedea Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries („Vulnerabilități în sectorul imobiliar locativ al statelor SEE”), CERS, 2019, disponibil pe website-ul CERS, la adresa www.esrb.europa.eu.

7

Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries

(8)  Recomandarea CERS/2011/3 a Comitetului european pentru risc sistemic din 22 decembrie 2011 privind mandatul macroprudențial al autorităților naționale (JO C 41, 14.2.2012, p. 1).

8

(9)  Recomandarea CERS/2016/14 a Comitetului european pentru risc sistemic din 31 octombrie 2016 privind acoperirea unor lacune la nivelul datelor privind bunurile imobile (JO C 31, 31.1.2017, p. 1).

9

---

ANEXA I

SPECIFICAREA CRITERIILOR DE CONFORMITATE APLICABILE RECOMANDĂRII

Recomandarea A – Activarea măsurilor bazate pe debitor

Următoarele criterii de conformitate sunt aplicabile Recomandării A.

| 1. | Pentru a preîntâmpina:






  (a) | o proporție semnificativă sau în creștere a debitorilor care contractează credite ipotecare noi care nu ar fi în măsură să-și ramburseze datoriile sau să-și păstreze nivelul consumului în urma unor condiții economice sau financiare nefavorabile sau a unor evoluții negative pe piața imobiliară rezidențială; sau |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

o proporție semnificativă sau în creștere a debitorilor care contractează credite ipotecare noi care nu ar fi în măsură să-și ramburseze datoriile sau să-și păstreze nivelul consumului în urma unor condiții economice sau financiare nefavorabile sau a unor evoluții negative pe piața imobiliară rezidențială; sau

| (b) | o proporție semnificativă sau în creștere de credite ipotecare noi, garantate cu bunuri imobile rezidențiale, care ar putea conduce la pierderi din credite în cazul nerambursării și a unei scăderi ulterioare a prețurilor locuințelor, |
| --- | --- |

(b)

o proporție semnificativă sau în creștere de credite ipotecare noi, garantate cu bunuri imobile rezidențiale, care ar putea conduce la pierderi din credite în cazul nerambursării și a unei scăderi ulterioare a prețurilor locuințelor,

autoritățile naționale din Belgia ar trebui să utilizeze una sau mai multe măsuri bazate pe debitor în combinație (de exemplu, limite ale raportului LTV în combinație cu limite ale raportului DTI sau ale raportului DSTI, precum și limite ale scadențelor), pentru a asigura eficacitatea măsurilor existente și pentru a minimiza orice posibilitate de eludare a acestora sau de consecințe neintenționate care le-ar putea reduce eficacitatea și ar putea crea riscuri în alte domenii.

| 2. | 2.Înainte de activarea măsurilor bazate pe debitor, ar trebui realizată o evaluare a poziției Belgiei în cadrul ciclurilor economice și financiare, pentru a determina calibrarea și introducerea treptată corespunzătoare a acestor măsuri. |
| --- | --- |

2.

| 3. | 3.După activarea măsurilor bazate pe debitor, poate fi necesară înăsprirea suplimentară a acestora sau activarea unor măsuri macroprudențiale suplimentare pentru a aborda vulnerabilitățile identificate în Belgia; acest lucru va depinde de setul de măsuri bazate pe debitor activate, de calibrarea inițială a măsurilor activate și de rezultatele evaluării vulnerabilităților. |
| --- | --- |

3.

---

| 30.10.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 366/7 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 366/7

---

RECOMANDAREA COMITETULUI EUROPEAN PENTRU RISC SISTEMIC

din 27 iunie 2019

privind vulnerabilitățile pe termen mediu ale sectorului imobiliar rezidențial din Danemarca

(CERS/2019/5)

(2019/C 366/02)

CONSILIUL GENERAL AL COMITETULUI EUROPEAN PENTRU RISC SISTEMIC,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1092/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 privind supravegherea macroprudențială la nivelul Uniunii Europene a sistemului financiar și de înființare a unui Comitet european pentru risc sistemic  (1)
  , în special articolele 3, 16, 17 și 18,

întrucât:

| (1) | Sectorul imobiliar joacă un rol important în economie, iar evoluțiile acestuia pot avea o influență semnificativă asupra sistemului financiar. Crizele financiare din trecut au demonstrat că evoluțiile nesustenabile de pe piețele imobiliare pot avea repercusiuni grave asupra stabilității sistemului financiar și a economiei în ansamblu, ceea ce poate conduce și la efecte negative de propagare transfrontalieră. Evoluțiile nefavorabile de pe piețele imobiliare din anumite state membre au condus în trecut la pierderi mari din credite și/sau au avut un impact negativ asupra economiei reale. Aceste efecte reflectă interacțiunea strânsă dintre sectorul imobiliar, furnizorii de finanțare și alte sectoare economice. În plus, circuitele de răspuns puternice dintre sistemul financiar și economia reală amplifică orice evoluție negativă. |
| --- | --- |

(1)

Sectorul imobiliar joacă un rol important în economie, iar evoluțiile acestuia pot avea o influență semnificativă asupra sistemului financiar. Crizele financiare din trecut au demonstrat că evoluțiile nesustenabile de pe piețele imobiliare pot avea repercusiuni grave asupra stabilității sistemului financiar și a economiei în ansamblu, ceea ce poate conduce și la efecte negative de propagare transfrontalieră. Evoluțiile nefavorabile de pe piețele imobiliare din anumite state membre au condus în trecut la pierderi mari din credite și/sau au avut un impact negativ asupra economiei reale. Aceste efecte reflectă interacțiunea strânsă dintre sectorul imobiliar, furnizorii de finanțare și alte sectoare economice. În plus, circuitele de răspuns puternice dintre sistemul financiar și economia reală amplifică orice evoluție negativă.

| (2) | Aceste legături sunt importante deoarece arată că riscurile care provin din sectorul imobiliar pot avea un impact sistemic de natură prociclică. Vulnerabilitățile sistemului financiar tind să se acumuleze în faza de ascensiune a ciclului imobiliar. Riscurile finanțării, percepute ca fiind mai scăzute, și accesul mai facil la aceasta pot contribui la o expansiune rapidă a creditului și a investițiilor, în paralel cu o cerere sporită pentru bunuri imobile, exercitând presiuni în sensul creșterii prețurilor imobilelor. Întrucât valorile rezultate mai mari ale garanțiilor reale favorizează în continuare cererea și oferta de credit, aceste dinamici autosusținute pot conduce la potențiale consecințe sistemice. În schimb, în faza de declin a ciclului imobiliar, condițiile de creditare mai stricte, aversiunea sporită față de riscuri și presiunea în sensul scăderii prețurilor din sectorul imobiliar pot afecta negativ reziliența debitorilor și a creditorilor, determinând deteriorarea condițiilor economice. |
| --- | --- |

(2)

Aceste legături sunt importante deoarece arată că riscurile care provin din sectorul imobiliar pot avea un impact sistemic de natură prociclică. Vulnerabilitățile sistemului financiar tind să se acumuleze în faza de ascensiune a ciclului imobiliar. Riscurile finanțării, percepute ca fiind mai scăzute, și accesul mai facil la aceasta pot contribui la o expansiune rapidă a creditului și a investițiilor, în paralel cu o cerere sporită pentru bunuri imobile, exercitând presiuni în sensul creșterii prețurilor imobilelor. Întrucât valorile rezultate mai mari ale garanțiilor reale favorizează în continuare cererea și oferta de credit, aceste dinamici autosusținute pot conduce la potențiale consecințe sistemice. În schimb, în faza de declin a ciclului imobiliar, condițiile de creditare mai stricte, aversiunea sporită față de riscuri și presiunea în sensul scăderii prețurilor din sectorul imobiliar pot afecta negativ reziliența debitorilor și a creditorilor, determinând deteriorarea condițiilor economice.

| (3) | Vulnerabilitățile legate de sectorul imobiliar rezidențial pot constitui o sursă de risc sistemic și pot afecta stabilitatea financiară, atât direct, cât și indirect. Efectele directe sunt pierderi din credite pentru portofoliile de credite ipotecare din cauza unor condiții economice sau financiare nefavorabile și a unor evoluții negative simultane pe piața imobiliară rezidențială. Efectele indirecte se pot referi la ajustări ale consumului gospodăriilor populației, conducând la consecințe suplimentare pentru economia reală și pentru stabilitatea financiară. |
| --- | --- |

(3)

Vulnerabilitățile legate de sectorul imobiliar rezidențial pot constitui o sursă de risc sistemic și pot afecta stabilitatea financiară, atât direct, cât și indirect. Efectele directe sunt pierderi din credite pentru portofoliile de credite ipotecare din cauza unor condiții economice sau financiare nefavorabile și a unor evoluții negative simultane pe piața imobiliară rezidențială. Efectele indirecte se pot referi la ajustări ale consumului gospodăriilor populației, conducând la consecințe suplimentare pentru economia reală și pentru stabilitatea financiară.

| (4) | Astfel cum se menționează în considerentul 4 din Recomandarea CERS/2013/1 (2), obiectivul final al politicii macroprudențiale este de a contribui la salvgardarea stabilității sistemului financiar în ansamblu, inclusiv prin consolidarea rezilienței sistemului financiar și prin diminuarea acumulării de riscuri sistemice, asigurând pe această cale o contribuție sustenabilă a sectorului financiar la creșterea economică. |
| --- | --- |

(4)

Astfel cum se menționează în considerentul 4 din Recomandarea CERS/2013/1 (2), obiectivul final al politicii macroprudențiale este de a contribui la salvgardarea stabilității sistemului financiar în ansamblu, inclusiv prin consolidarea rezilienței sistemului financiar și prin diminuarea acumulării de riscuri sistemice, asigurând pe această cale o contribuție sustenabilă a sectorului financiar la creșterea economică.

| (5) | În acest scop, autoritățile macroprudențiale pot utiliza una sau mai multe dintre măsurile macroprudențiale bazate pe capital stabilite în Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3) și în Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (4) și/sau măsuri macroprudențiale bazate pe debitor, care se bazează exclusiv pe legislația națională, în funcție de evaluarea riscurilor. În timp ce măsurile bazate pe capital urmăresc în principal să crească reziliența sistemului financiar, măsurile bazate pe debitor pot fi adecvate în special pentru a împiedica acumularea în continuare de riscuri sistemice. |
| --- | --- |

(5)

În acest scop, autoritățile macroprudențiale pot utiliza una sau mai multe dintre măsurile macroprudențiale bazate pe capital stabilite în Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3) și în Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (4) și/sau măsuri macroprudențiale bazate pe debitor, care se bazează exclusiv pe legislația națională, în funcție de evaluarea riscurilor. În timp ce măsurile bazate pe capital urmăresc în principal să crească reziliența sistemului financiar, măsurile bazate pe debitor pot fi adecvate în special pentru a împiedica acumularea în continuare de riscuri sistemice.

| (6) | În plus, Recomandarea CERS/2013/1 recomandă ca statele membre să asigure un cadru juridic care să permită autorităților macroprudențiale să aibă control direct sau competențe de recomandare cu privire la instrumentele macroprudențiale identificate în această recomandare. |
| --- | --- |

(6)

În plus, Recomandarea CERS/2013/1 recomandă ca statele membre să asigure un cadru juridic care să permită autorităților macroprudențiale să aibă control direct sau competențe de recomandare cu privire la instrumentele macroprudențiale identificate în această recomandare.

| (7) | În 2016, Comitetul european pentru risc sistemic (CERS) a desfășurat o evaluare la nivelul Uniunii a vulnerabilităților legate de sectorul imobiliar rezidențial (5). Această evaluare a permis CERS să identifice în mai multe țări o serie de vulnerabilități pe termen mediu drept surse de risc sistemic pentru stabilitatea financiară, ceea ce a condus la emiterea de avertismente către opt țări, printre care și Danemarca (6). |
| --- | --- |

(7)

În 2016, Comitetul european pentru risc sistemic (CERS) a desfășurat o evaluare la nivelul Uniunii a vulnerabilităților legate de sectorul imobiliar rezidențial (5). Această evaluare a permis CERS să identifice în mai multe țări o serie de vulnerabilități pe termen mediu drept surse de risc sistemic pentru stabilitatea financiară, ceea ce a condus la emiterea de avertismente către opt țări, printre care și Danemarca (6).

| (8) | În 2016, principala vulnerabilitate identificată pe piața imobiliară rezidențială din Danemarca era legată de îndatorarea ridicată a gospodăriilor populației. O proporție semnificativă a deținătorilor de ipoteci avea datorii cu rată a dobânzii variabilă sau datorii care depășeau valoarea locuințelor acestora, făcându-i vulnerabili la condiții economice sau financiare nefavorabile sau la evoluții negative pe piața imobiliară rezidențială. Deși nu existau indicii de ansamblu privind supraevaluarea, prețurile locuințelor manifestaseră o creștere robustă, în special în orașele importante, și se apropiaseră de nivelurile anterioare crizei. |
| --- | --- |

(8)

În 2016, principala vulnerabilitate identificată pe piața imobiliară rezidențială din Danemarca era legată de îndatorarea ridicată a gospodăriilor populației. O proporție semnificativă a deținătorilor de ipoteci avea datorii cu rată a dobânzii variabilă sau datorii care depășeau valoarea locuințelor acestora, făcându-i vulnerabili la condiții economice sau financiare nefavorabile sau la evoluții negative pe piața imobiliară rezidențială. Deși nu existau indicii de ansamblu privind supraevaluarea, prețurile locuințelor manifestaseră o creștere robustă, în special în orașele importante, și se apropiaseră de nivelurile anterioare crizei.

| (9) | CERS a finalizat recent o evaluare sistematică și prospectivă la nivelul Spațiului Economic European (SEE) a vulnerabilităților legate de sectorul imobiliar rezidențial (7). |
| --- | --- |

(9)

CERS a finalizat recent o evaluare sistematică și prospectivă la nivelul Spațiului Economic European (SEE) a vulnerabilităților legate de sectorul imobiliar rezidențial (7).

| (10) | În ceea ce privește Danemarca, această evaluare recentă a arătat că, începând din 2016, chiar dacă îndatorarea gospodăriilor populației a scăzut, aceasta se menține totuși la unul din cele mai ridicate niveluri din SEE. În plus, proporția creditelor ipotecare existente cu amortizare amânată este semnificativă, ceea ce expune gospodăriile populației în mod structural mai vulnerabile la condiții economice sau financiare nefavorabile sau la evoluții negative pe piața imobiliară rezidențială. În plus, în ciuda faptului că creșterea prețurilor locuințelor a decelerat, iar prețurile apartamentelor din Copenhaga au atins un platou în ultimii ani, dinamica anterioară a condus la zone de supraevaluare în orașele importante, în special în Copenhaga. În acest context, o cerință obligatorie din punct de vedere juridic privind un avans minim, care a fost stabilit la 5 % în 2015, a oferit o garanție reală suplimentară (chiar dacă limitată) în cazul unei scăderi a prețurilor locuințelor. |
| --- | --- |

(10)

În ceea ce privește Danemarca, această evaluare recentă a arătat că, începând din 2016, chiar dacă îndatorarea gospodăriilor populației a scăzut, aceasta se menține totuși la unul din cele mai ridicate niveluri din SEE. În plus, proporția creditelor ipotecare existente cu amortizare amânată este semnificativă, ceea ce expune gospodăriile populației în mod structural mai vulnerabile la condiții economice sau financiare nefavorabile sau la evoluții negative pe piața imobiliară rezidențială. În plus, în ciuda faptului că creșterea prețurilor locuințelor a decelerat, iar prețurile apartamentelor din Copenhaga au atins un platou în ultimii ani, dinamica anterioară a condus la zone de supraevaluare în orașele importante, în special în Copenhaga. În acest context, o cerință obligatorie din punct de vedere juridic privind un avans minim, care a fost stabilit la 5 % în 2015, a oferit o garanție reală suplimentară (chiar dacă limitată) în cazul unei scăderi a prețurilor locuințelor.

| (11) | În 2018, legislația privind protecția consumatorilor a introdus restricții privind oferirea de produse ipotecare rezidențiale deținătorilor de ipoteci cu un raport datorii/venituri (debt-to-income ratio – raportul DTI) (înainte de impozitare) peste 4 și cu un raport LTV peste 60 %. Aceste restricții impun următoarele: (a) ratele dobânzii sunt fixe pe o perioadă de cel puțin 5 ani; și (b) amortizarea amânată este aplicabilă numai dacă rata dobânzii unui credit este fixă pe o perioadă de cel puțin 30 de ani. De asemenea, în 2014 a fost anunțat mecanismul numit „Diamantul de supraveghere” pentru băncile de credit ipotecar. Acesta conține o serie de niveluri de referință și valori limită stabilite pentru zone cu risc special în cadrul activităților bancare și urmărește creșterea calității creditului aferentă stocului de credite ipotecare până în 2018 și 2020, afectând astfel producția de credite noi. În plus, în 2018 rata amortizorului anticiclic de capital a fost mărită de două ori: de la 0 % la 0,5 % începând de la 1 martie 2019 și de la 0,5 % la 1 % începând din septembrie 2019. În plus, Consiliul pentru risc sistemic din Danemarca a recomandat o creștere suplimentară de la 1 % la 1,5 % din iunie 2020 și a adoptat orientări prospective privind creșterea acesteia la nivelul maxim potențial de 2,5 %, cu excepția cazului în care apare o modificare semnificativă în acumularea de riscuri în sistemul financiar din Danemarca. În fine, Finanstilsynet (Autoritatea de supraveghere financiară din Danemarca) a adoptat o orientare care impune instituțiilor de credit să manifeste prudență în ceea ce privește evaluările de credit pentru gospodării la creditarea pentru bunuri imobile în zone geografice în care prețurile bunurilor imobile rezidențiale au crescut. |
| --- | --- |

(11)

În 2018, legislația privind protecția consumatorilor a introdus restricții privind oferirea de produse ipotecare rezidențiale deținătorilor de ipoteci cu un raport datorii/venituri (debt-to-income ratio – raportul DTI) (înainte de impozitare) peste 4 și cu un raport LTV peste 60 %. Aceste restricții impun următoarele: (a) ratele dobânzii sunt fixe pe o perioadă de cel puțin 5 ani; și (b) amortizarea amânată este aplicabilă numai dacă rata dobânzii unui credit este fixă pe o perioadă de cel puțin 30 de ani. De asemenea, în 2014 a fost anunțat mecanismul numit „Diamantul de supraveghere” pentru băncile de credit ipotecar. Acesta conține o serie de niveluri de referință și valori limită stabilite pentru zone cu risc special în cadrul activităților bancare și urmărește creșterea calității creditului aferentă stocului de credite ipotecare până în 2018 și 2020, afectând astfel producția de credite noi. În plus, în 2018 rata amortizorului anticiclic de capital a fost mărită de două ori: de la 0 % la 0,5 % începând de la 1 martie 2019 și de la 0,5 % la 1 % începând din septembrie 2019. În plus, Consiliul pentru risc sistemic din Danemarca a recomandat o creștere suplimentară de la 1 % la 1,5 % din iunie 2020 și a adoptat orientări prospective privind creșterea acesteia la nivelul maxim potențial de 2,5 %, cu excepția cazului în care apare o modificare semnificativă în acumularea de riscuri în sistemul financiar din Danemarca. În fine, Finanstilsynet (Autoritatea de supraveghere financiară din Danemarca) a adoptat o orientare care impune instituțiilor de credit să manifeste prudență în ceea ce privește evaluările de credit pentru gospodării la creditarea pentru bunuri imobile în zone geografice în care prețurile bunurilor imobile rezidențiale au crescut.

| (12) | În ciuda numărului de măsuri macroprudențiale existente și dat fiind nivelul ridicat al îndatorării gospodăriilor populației și proporția semnificativă de deținători de ipoteci vulnerabili la condiții economice nefavorabile sau la evoluții negative pe piața imobiliară rezidențială, măsurile actuale bazate pe capital ar putea fi insuficiente pentru a aborda vulnerabilitățile acumulate. De asemenea, în cazul în care se amplifică vulnerabilitățile legate de îndatorarea gospodăriilor populației, supraevaluarea prețurilor locuințelor și normele de creditare, poate fi necesară pe termen mediu înăsprirea măsurilor existente bazate pe debitor sau activarea unora suplimentare. |
| --- | --- |

(12)

În ciuda numărului de măsuri macroprudențiale existente și dat fiind nivelul ridicat al îndatorării gospodăriilor populației și proporția semnificativă de deținători de ipoteci vulnerabili la condiții economice nefavorabile sau la evoluții negative pe piața imobiliară rezidențială, măsurile actuale bazate pe capital ar putea fi insuficiente pentru a aborda vulnerabilitățile acumulate. De asemenea, în cazul în care se amplifică vulnerabilitățile legate de îndatorarea gospodăriilor populației, supraevaluarea prețurilor locuințelor și normele de creditare, poate fi necesară pe termen mediu înăsprirea măsurilor existente bazate pe debitor sau activarea unora suplimentare.

| (13) | Deși factorii ciclici joacă un rol important în alimentarea vulnerabilităților identificate în Danemarca, există și factori structurali care au propulsat aceste vulnerabilități, conducând la un nivel mai ridicat de risc sistemic. Acești factori includ: (i) reglementări complexe pe piața chiriilor, cu plafoane ale chiriilor pentru o proporție semnificativă a clădirilor de apartamente din orașele importante, ceea ce creează un deficit de ofertă de locuințe și exercită presiuni în sensul creșterii prețurilor locuințelor și a datoriilor gospodăriilor populației care își cumpără propria locuință; și (ii) deductibilitatea fiscală a ipotecilor, care poate funcționa ca un stimulent pentru supraîndatorarea gospodăriilor populației. De asemenea, din 2001 sistemul de impozitare a locuințelor a fost decuplat de la prețurile de piață, conducând la o scădere a ratei efective de impozitare, în special în orașele importante. În 2017, parlamentul danez a adoptat o lege privind un nou sistem de impozitare a locuințelor, care restabilește legătura dintre impozitele plătite și prețurile curente de pe piața imobiliară rezidențială și care va produce efecte în 2021. |
| --- | --- |

(13)

Deși factorii ciclici joacă un rol important în alimentarea vulnerabilităților identificate în Danemarca, există și factori structurali care au propulsat aceste vulnerabilități, conducând la un nivel mai ridicat de risc sistemic. Acești factori includ: (i) reglementări complexe pe piața chiriilor, cu plafoane ale chiriilor pentru o proporție semnificativă a clădirilor de apartamente din orașele importante, ceea ce creează un deficit de ofertă de locuințe și exercită presiuni în sensul creșterii prețurilor locuințelor și a datoriilor gospodăriilor populației care își cumpără propria locuință; și (ii) deductibilitatea fiscală a ipotecilor, care poate funcționa ca un stimulent pentru supraîndatorarea gospodăriilor populației. De asemenea, din 2001 sistemul de impozitare a locuințelor a fost decuplat de la prețurile de piață, conducând la o scădere a ratei efective de impozitare, în special în orașele importante. În 2017, parlamentul danez a adoptat o lege privind un nou sistem de impozitare a locuințelor, care restabilește legătura dintre impozitele plătite și prețurile curente de pe piața imobiliară rezidențială și care va produce efecte în 2021.

| (14) | Prin urmare, CERS a concluzionat că, deși măsurile macroprudențiale existente sau disponibile în Danemarca sunt corespunzătoare, acestea sunt parțial suficiente pentru a aborda vulnerabilitățile legate de îndatorarea gospodăriilor populației pe termen mediu. În consecință, sunt necesare măsuri suplimentare pentru a aborda aceste vulnerabilități care pot constitui o sursă de risc sistemic. Măsurile propuse în prezenta recomandare urmăresc să completeze măsurile macroprudențiale existente din Danemarca. Întrucât, într-o anumită măsură, vulnerabilitățile sunt determinate de factori structurali care depășesc limitele politicii macroprudențiale, sunt necesare alte politici pentru a completa și sprijini măsurile macroprudențiale actuale, în scopul de a aborda mai eficient și mai eficace factorii care contribuie la acumularea de riscuri sistemice pe piața imobiliară rezidențială din Danemarca, fără a genera costuri excesive pentru economia reală și pentru sistemul financiar din Danemarca. |
| --- | --- |

(14)

Prin urmare, CERS a concluzionat că, deși măsurile macroprudențiale existente sau disponibile în Danemarca sunt corespunzătoare, acestea sunt parțial suficiente pentru a aborda vulnerabilitățile legate de îndatorarea gospodăriilor populației pe termen mediu. În consecință, sunt necesare măsuri suplimentare pentru a aborda aceste vulnerabilități care pot constitui o sursă de risc sistemic. Măsurile propuse în prezenta recomandare urmăresc să completeze măsurile macroprudențiale existente din Danemarca. Întrucât, într-o anumită măsură, vulnerabilitățile sunt determinate de factori structurali care depășesc limitele politicii macroprudențiale, sunt necesare alte politici pentru a completa și sprijini măsurile macroprudențiale actuale, în scopul de a aborda mai eficient și mai eficace factorii care contribuie la acumularea de riscuri sistemice pe piața imobiliară rezidențială din Danemarca, fără a genera costuri excesive pentru economia reală și pentru sistemul financiar din Danemarca.

| (15) | Scopul prezentei recomandări este de a recomanda: (a) activarea unor măsuri suplimentare bazate pe capital sau înăsprirea celor existente, pentru a asigura reziliența sectorului bancar împotriva vulnerabilităților pe termen mediu identificate în Danemarca; (b) monitorizarea vulnerabilităților și activarea unor măsuri suplimentare bazate pe debitor sau înăsprirea celor existente, în cazul în care creșterea prețurilor locuințelor și creșterea creditării accelerează pe termen mediu. Prezenta recomandare urmărește, de asemenea, să sublinieze necesitatea unor măsuri mai ample de controlare a factorilor care facilitează sau promovează creșterea îndatorării gospodăriilor populației. |
| --- | --- |

(15)

Scopul prezentei recomandări este de a recomanda: (a) activarea unor măsuri suplimentare bazate pe capital sau înăsprirea celor existente, pentru a asigura reziliența sectorului bancar împotriva vulnerabilităților pe termen mediu identificate în Danemarca; (b) monitorizarea vulnerabilităților și activarea unor măsuri suplimentare bazate pe debitor sau înăsprirea celor existente, în cazul în care creșterea prețurilor locuințelor și creșterea creditării accelerează pe termen mediu. Prezenta recomandare urmărește, de asemenea, să sublinieze necesitatea unor măsuri mai ample de controlare a factorilor care facilitează sau promovează creșterea îndatorării gospodăriilor populației.

| (16) | Prezenta recomandare nu aduce atingere mandatelor privind politica monetară ale băncilor centrale din Uniune. |
| --- | --- |

(16)

Prezenta recomandare nu aduce atingere mandatelor privind politica monetară ale băncilor centrale din Uniune.

| (17) | Recomandările CERS sunt publicate după informarea Consiliului Uniunii Europene de către Consiliul general cu privire la intenția acestuia din urmă de a emite aceste recomandări și după ce Consiliul a avut posibilitatea de a-și prezenta reacțiile față de acestea, iar destinatarii au fost informați de intenția publicării, |
| --- | --- |

(17)

Recomandările CERS sunt publicate după informarea Consiliului Uniunii Europene de către Consiliul general cu privire la intenția acestuia din urmă de a emite aceste recomandări și după ce Consiliul a avut posibilitatea de a-și prezenta reacțiile față de acestea, iar destinatarii au fost informați de intenția publicării,

ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:

SECȚIUNEA 1

RECOMANDĂRI

Recomandarea A – Activarea sau înăsprirea măsurilor bazate pe capital

Se recomandă ca autoritatea macroprudențială, autoritatea desemnată sau autoritatea competentă din Danemarca, după caz, să asigure, prin activarea unor măsuri suplimentare bazate pe capital sau prin înăsprirea celor existente, reziliența instituțiilor de credit autorizate în Danemarca în cazul potențialei materializări a riscului sistemic legat de bunurile imobile rezidențiale, care ar putea conduce la pierderi directe și indirecte din credite rezultate din credite ipotecare sau ca urmare a scăderii consumului gospodăriilor populației cu credite pentru locuințe.

Recomandarea B –
  Monitorizarea vulnerabilităților și activarea sau înăsprirea măsurilor bazate pe debitor

| 1. | Se recomandă ca autoritățile naționale din Danemarca însărcinate cu monitorizarea riscurilor sistemice să monitorizeze îndeaproape vulnerabilitățile legate de îndatorarea gospodăriilor populației, supraevaluarea prețurilor locuințelor și normele de creditare pentru credite ipotecare noi, pe termen mediu, inclusiv, printre altele, prin următoarele:






  (a) | evaluarea – utilizând date la nivel de credit pentru credite ipotecare noi – capacității debitorilor de a contracta credite ipotecare noi pentru a face față unor condiții economice sau financiare nefavorabile sau unor evoluții negative pe piața imobiliară rezidențială; și |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

evaluarea – utilizând date la nivel de credit pentru credite ipotecare noi – capacității debitorilor de a contracta credite ipotecare noi pentru a face față unor condiții economice sau financiare nefavorabile sau unor evoluții negative pe piața imobiliară rezidențială; și

| (b) | evaluarea sustenabilității prețurilor locuințelor și a potențialului de scădere a acestora în cazul unor condiții economice și financiare nefavorabile. |
| --- | --- |

(b)

evaluarea sustenabilității prețurilor locuințelor și a potențialului de scădere a acestora în cazul unor condiții economice și financiare nefavorabile.

| 2. | Se recomandă ca, pentru a preveni acumularea excesivă a riscului de credit, autoritatea din Danemarca însărcinată cu activarea măsurilor bazate pe debitor să activeze măsuri suplimentare bazate pe debitor sau să le înăsprească pe cele existente, în cazul în care rezultatele monitorizării desfășurate în conformitate cu litera (a) din subrecomandarea B(1) oferă dovezi potrivit cărora o proporție semnificativă sau în creștere a debitorilor care contractează credite ipotecare noi ar putea să nu fie în măsură să-și ramburseze datoriile sau să-și păstreze nivelul consumului în condiții economice sau financiare nefavorabile sau în urma unor evoluții negative pe piața imobiliară rezidențială. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Se recomandă ca Danemarca să mărească cerința obligatorie din punct de vedere juridic privind un avans minim, în cazul în care rezultatele monitorizării desfășurate în conformitate cu punctul 1 litera (b) oferă dovezi potrivit cărora supraevaluarea prețurilor locuințelor s-a amplificat, pentru a asigura că garanțiile reale pentru credite ipotecare noi sunt suficiente pentru a acoperi pierderi din credite aferente scăderii potențiale a prețurilor locuințelor în condiții economice sau financiare nefavorabile și scăderii estimate a prețurilor locuințelor în cazul unui scenariu negativ. |
| --- | --- |

3.

Recomandarea C – Modificări structurale legate de credite ipotecare și de sectorul imobiliar rezidențial

Se recomandă ca Danemarca să-și revizuiască politicile, în scopul controlării factorilor structurali care au antrenat vulnerabilitățile identificate în Danemarca drept surse de risc sistemic, întrucât acestea încurajează gospodăriile populației să contracteze un nivel excesiv de credite ipotecare sau generează o creștere excesivă a prețurilor locuințelor și a datoriilor ipotecare.

SECȚIUNEA 2

PUNERE ÎN APLICARE

1.   Definiții

În sensul prezentei recomandări, se aplică următoarele definiții:

| (a) | „măsuri bazate pe debitor” înseamnă măsuri macroprudențiale care vizează debitorii; |
| --- | --- |

(a)

„măsuri bazate pe debitor” înseamnă măsuri macroprudențiale care vizează debitorii;

| (b) | „control direct” înseamnă capacitatea reală și efectivă de a impune și modifica, atunci când este necesar pentru atingerea unui obiectiv intermediar sau final, măsuri macroprudențiale aplicabile instituțiilor financiare aflate în competența autorității macroprudențiale corespunzătoare; |
| --- | --- |

(b)

„control direct” înseamnă capacitatea reală și efectivă de a impune și modifica, atunci când este necesar pentru atingerea unui obiectiv intermediar sau final, măsuri macroprudențiale aplicabile instituțiilor financiare aflate în competența autorității macroprudențiale corespunzătoare;

| (c) | „competențe de recomandare” înseamnă capacitatea de a ghida prin intermediul recomandărilor aplicarea instrumentelor macroprudențiale, atunci când este necesară atingerea unui obiectiv intermediar sau final; |
| --- | --- |

(c)

„competențe de recomandare” înseamnă capacitatea de a ghida prin intermediul recomandărilor aplicarea instrumentelor macroprudențiale, atunci când este necesară atingerea unui obiectiv intermediar sau final;

| (d) | „raportul datorii/venituri” (debt-to-income ratio – raportul DTI) înseamnă datoriile totale ale debitorului în momentul inițierii creditului raportate la venitul disponibil total anual al debitorului în momentul inițierii creditului; |
| --- | --- |

(d)

„raportul datorii/venituri” (debt-to-income ratio – raportul DTI) înseamnă datoriile totale ale debitorului în momentul inițierii creditului raportate la venitul disponibil total anual al debitorului în momentul inițierii creditului;

| (e) | „raportul împrumut/garanții” (loan-to-value ratio – raportul LTV) înseamnă suma tuturor împrumuturilor sau tranșelor de împrumut garantate de debitor cu imobilul în momentul inițierii creditului raportată la valoarea imobilului în momentul inițierii creditului; |
| --- | --- |

(e)

„raportul împrumut/garanții” (loan-to-value ratio – raportul LTV) înseamnă suma tuturor împrumuturilor sau tranșelor de împrumut garantate de debitor cu imobilul în momentul inițierii creditului raportată la valoarea imobilului în momentul inițierii creditului;

| (f) | „termen mediu” înseamnă un orizont de trei ani; |
| --- | --- |

(f)

„termen mediu” înseamnă un orizont de trei ani;

| (g) | „autoritate macroprudențială” înseamnă o autoritate macroprudențială națională care are obiectivele, mecanismele, competențele, cerințele privind răspunderea și alte caracteristici prevăzute în Recomandarea CERS/2011/3 (8); |
| --- | --- |

(g)

„autoritate macroprudențială” înseamnă o autoritate macroprudențială națională care are obiectivele, mecanismele, competențele, cerințele privind răspunderea și alte caracteristici prevăzute în Recomandarea CERS/2011/3 (8);

| (h) | „serviciul datoriei” înseamnă valoarea combinată a dobânzilor și rambursării principalului aferentă datoriilor totale ale unui debitor într-o anumită perioadă de timp (în general, un an); |
| --- | --- |

(h)

„serviciul datoriei” înseamnă valoarea combinată a dobânzilor și rambursării principalului aferentă datoriilor totale ale unui debitor într-o anumită perioadă de timp (în general, un an);

| (i) | „raportul serviciul datoriei/venituri” (debt-service-to-income ratio – raportul DSTI) înseamnă valoarea totală anuală a serviciului datoriei raportată la venitul disponibil total anual al debitorului în momentul inițierii creditului; |
| --- | --- |

(i)

„raportul serviciul datoriei/venituri” (debt-service-to-income ratio – raportul DSTI) înseamnă valoarea totală anuală a serviciului datoriei raportată la venitul disponibil total anual al debitorului în momentul inițierii creditului;

| (j) | „scadență” înseamnă durata contractului de credit pentru un bun imobil rezidențial exprimată în ani în momentul inițierii creditului. |
| --- | --- |

(j)

„scadență” înseamnă durata contractului de credit pentru un bun imobil rezidențial exprimată în ani în momentul inițierii creditului.

2.   Criterii de punere în aplicare

1.   Aplicarea prezentei recomandări trebuie să țină cont de următoarele criterii:

| (a) | principiul proporționalității ar trebui respectat în mod corespunzător, ținând cont de obiectivul și conținutul Recomandării A, Recomandării B și Recomandării C; |
| --- | --- |

(a)

principiul proporționalității ar trebui respectat în mod corespunzător, ținând cont de obiectivul și conținutul Recomandării A, Recomandării B și Recomandării C;

| (b) | la activarea unor măsuri suplimentare bazate pe capital sau la înăsprirea unora existente în temeiul Recomandării A, calibrarea și introducerea treptată a acestora ar trebui să țină seama de poziția Danemarcei în cadrul ciclurilor economice și financiare, precum și de orice implicații potențiale în ceea ce privește costurile și beneficiile aferente; |
| --- | --- |

(b)

la activarea unor măsuri suplimentare bazate pe capital sau la înăsprirea unora existente în temeiul Recomandării A, calibrarea și introducerea treptată a acestora ar trebui să țină seama de poziția Danemarcei în cadrul ciclurilor economice și financiare, precum și de orice implicații potențiale în ceea ce privește costurile și beneficiile aferente;

| (c) | la activarea unor măsuri suplimentare bazate pe debitor sau la înăsprirea unora existente în temeiul Recomandării B, calibrarea și introducerea treptată a acestora ar trebui să țină seama de poziția Danemarcei în cadrul ciclurilor economice și financiare, precum și de orice implicații potențiale în ceea ce privește costurile și beneficiile aferente; |
| --- | --- |

(c)

la activarea unor măsuri suplimentare bazate pe debitor sau la înăsprirea unora existente în temeiul Recomandării B, calibrarea și introducerea treptată a acestora ar trebui să țină seama de poziția Danemarcei în cadrul ciclurilor economice și financiare, precum și de orice implicații potențiale în ceea ce privește costurile și beneficiile aferente;

| (d) | la majorarea cerinței privind un avans minim în temeiul Recomandării B, calibrarea și introducerea treptată a unei asemenea măsuri ar trebui să țină seama de poziția Danemarcei în cadrul ciclurilor economice și financiare, precum și de orice implicații potențiale în ceea ce privește costurile și beneficiile aferente; |
| --- | --- |

(d)

la majorarea cerinței privind un avans minim în temeiul Recomandării B, calibrarea și introducerea treptată a unei asemenea măsuri ar trebui să țină seama de poziția Danemarcei în cadrul ciclurilor economice și financiare, precum și de orice implicații potențiale în ceea ce privește costurile și beneficiile aferente;

| (e) | în ceea ce privește Recomandarea C, la efectuarea unor modificări ale politicilor, introducerea treptată a acestor măsuri ar trebui să țină seama de poziția Danemarcei în cadrul ciclurilor economice și financiare, astfel încât aceste măsuri să nu contribuie la amplificarea sau declanșarea materializării vulnerabilităților acumulate în sectorul imobiliar rezidențial din Danemarca; |
| --- | --- |

(e)

în ceea ce privește Recomandarea C, la efectuarea unor modificări ale politicilor, introducerea treptată a acestor măsuri ar trebui să țină seama de poziția Danemarcei în cadrul ciclurilor economice și financiare, astfel încât aceste măsuri să nu contribuie la amplificarea sau declanșarea materializării vulnerabilităților acumulate în sectorul imobiliar rezidențial din Danemarca;

| (f) | în anexa I se prevăd criterii specifice de respectare a Recomandării A, Recomandării B și Recomandării C. |
| --- | --- |

(f)

în anexa I se prevăd criterii specifice de respectare a Recomandării A, Recomandării B și Recomandării C.

2.   Destinatarii prezentei recomandări trebuie să transmită CERS și Consiliului rapoarte cu privire la măsurile adoptate ca urmare a prezentei recomandări sau să justifice în mod adecvat lipsa lor de acțiune. Rapoartele ar trebui să cuprindă cel puțin:

| (a) | informații privind conținutul și calendarul măsurilor luate; |
| --- | --- |

(a)

informații privind conținutul și calendarul măsurilor luate;

| (b) | o evaluare a vulnerabilităților legate de îndatorarea gospodăriilor populației, supraevaluarea prețurilor locuințelor și normele de creditare pentru credite ipotecare noi, inclusiv distribuția creditelor ipotecare noi în funcție de raporturile LTV, DTI și DSTI, scadențe și profilurile de amortizare, raporturile relevante fiind calculate în conformitate cu anexa IV la Recomandarea CERS/2016/14 a Comitetului european pentru risc sistemic (9), împreună cu funcționarea măsurilor luate, având în vedere obiectivele prezentei recomandări; |
| --- | --- |

(b)

o evaluare a vulnerabilităților legate de îndatorarea gospodăriilor populației, supraevaluarea prețurilor locuințelor și normele de creditare pentru credite ipotecare noi, inclusiv distribuția creditelor ipotecare noi în funcție de raporturile LTV, DTI și DSTI, scadențe și profilurile de amortizare, raporturile relevante fiind calculate în conformitate cu anexa IV la Recomandarea CERS/2016/14 a Comitetului european pentru risc sistemic (9), împreună cu funcționarea măsurilor luate, având în vedere obiectivele prezentei recomandări;

| (c) | justificarea detaliată a lipsei de acțiune sau a abaterii de la prezenta recomandare, inclusiv a oricăror întârzieri. |
| --- | --- |

(c)

justificarea detaliată a lipsei de acțiune sau a abaterii de la prezenta recomandare, inclusiv a oricăror întârzieri.

3.   Calendar pentru măsurile aplicate ca urmare a recomandării

Destinatarii prezentei recomandări trebuie să raporteze CERS și Consiliului cu privire la măsurile adoptate ca răspuns la prezenta recomandare sau să justifice în mod adecvat orice lipsă de acțiune, conform calendarului menționat în continuare.

| (a) | Recomandarea A

  Până la 31 octombrie 2020, iar ulterior anual până la 31 octombrie 2022, destinatarul Recomandării A trebuie să prezinte CERS și Consiliului un raport privind măsurile luate în ceea ce privește punerea în aplicare a măsurilor bazate pe capital. În cazul în care există mai multe organisme cu responsabilități privind luarea de măsuri pentru abordarea vulnerabilităților identificate, ar trebui prezentat un raport comun. |
| --- | --- |

(a)

Recomandarea A

Până la 31 octombrie 2020, iar ulterior anual până la 31 octombrie 2022, destinatarul Recomandării A trebuie să prezinte CERS și Consiliului un raport privind măsurile luate în ceea ce privește punerea în aplicare a măsurilor bazate pe capital. În cazul în care există mai multe organisme cu responsabilități privind luarea de măsuri pentru abordarea vulnerabilităților identificate, ar trebui prezentat un raport comun.

| (b) | Recomandarea B

  Până la 31 octombrie 2020, iar ulterior anual până la 31 octombrie 2022, destinatarii Recomandării B trebuie să prezinte CERS și Consiliului un raport privind monitorizarea vulnerabilităților legate de îndatorarea gospodăriilor populației și măsurile luate pentru abordarea acestor vulnerabilități. În cazul în care există mai multe organisme cu responsabilități privind luarea de măsuri pentru abordarea vulnerabilităților identificate, ar trebui prezentat un raport comun. |
| --- | --- |

(b)

Recomandarea B

Până la 31 octombrie 2020, iar ulterior anual până la 31 octombrie 2022, destinatarii Recomandării B trebuie să prezinte CERS și Consiliului un raport privind monitorizarea vulnerabilităților legate de îndatorarea gospodăriilor populației și măsurile luate pentru abordarea acestor vulnerabilități. În cazul în care există mai multe organisme cu responsabilități privind luarea de măsuri pentru abordarea vulnerabilităților identificate, ar trebui prezentat un raport comun.

| (c) | Recomandarea C

  Până la 31 octombrie 2022, destinatarul Recomandării C trebuie să transmită CERS și Consiliului un raport privind punerea în aplicare a Recomandării C. În cazul în care există mai multe organisme cu responsabilități privind luarea de măsuri pentru abordarea vulnerabilităților identificate, ar trebui prezentat un raport comun. |
| --- | --- |

(c)

Recomandarea C

Până la 31 octombrie 2022, destinatarul Recomandării C trebuie să transmită CERS și Consiliului un raport privind punerea în aplicare a Recomandării C. În cazul în care există mai multe organisme cu responsabilități privind luarea de măsuri pentru abordarea vulnerabilităților identificate, ar trebui prezentat un raport comun.

4.   Monitorizare și evaluare

| 1. | Secretariatul CERS:






  (a) | va oferi asistență destinatarilor, asigurând coordonarea raportării, furnizarea de modele relevante și, dacă este cazul, informații detaliate privind procedura și calendarul pentru măsurile adoptate în urma recomandării; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

va oferi asistență destinatarilor, asigurând coordonarea raportării, furnizarea de modele relevante și, dacă este cazul, informații detaliate privind procedura și calendarul pentru măsurile adoptate în urma recomandării;

| (b) | va verifica măsurile aplicate de destinatari, va acorda asistență la cerere și va prezenta Consiliului general rapoarte privind măsurile aplicate. Vor fi inițiate trei evaluări, după cum urmează:






  (i) | până la 31 decembrie 2020, cu privire la punerea în aplicare a Recomandărilor A și B; |
| --- | --- | --- |

(b)

va verifica măsurile aplicate de destinatari, va acorda asistență la cerere și va prezenta Consiliului general rapoarte privind măsurile aplicate. Vor fi inițiate trei evaluări, după cum urmează:

(i)

până la 31 decembrie 2020, cu privire la punerea în aplicare a Recomandărilor A și B;

| (ii) | până la 31 decembrie 2021, cu privire la punerea în aplicare a Recomandărilor A și B; și |
| --- | --- |

(ii)

până la 31 decembrie 2021, cu privire la punerea în aplicare a Recomandărilor A și B; și

| (iii) | până la 31 decembrie 2022, cu privire la punerea în aplicare a Recomandărilor A, B și C. |
| --- | --- |

(iii)

până la 31 decembrie 2022, cu privire la punerea în aplicare a Recomandărilor A, B și C.

| 2. | Consiliul general va evalua măsurile și justificările raportate de către destinatari și, după caz, poate decide că prezenta recomandare nu a fost respectată și destinatarul nu a justificat în mod adecvat lipsa de acțiune. |
| --- | --- |

2.

Adoptată la Frankfurt pe Main, 27 iunie 2019.

Șeful secretariatului CERS,

în numele Consiliului general al CERS

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  JO L 331, 15.12.2010, p. 1.

1

(2)  Recomandarea CERS/2013/1 a Comitetului european pentru risc sistemic din 4 aprilie 2013 privind obiectivele intermediare și instrumentele politicii macroprudențiale (JO C 170, 15.6.2013, p. 1).

2

(3)  Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 cu privire la accesul la activitatea instituțiilor de credit și supravegherea prudențială a instituțiilor de credit și a firmelor de investiții, de modificare a Directivei 2002/87/CE și de abrogare a Directivelor 2006/48/CE și 2006/49/CE (JO L 176, 27.6.2013, p. 338).

3

(4)  Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 iunie 2013 privind cerințele prudențiale pentru instituțiile de credit și firmele de investiții și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (JO L 176, 27.6.2013, p. 1).

4

(5)  A se vedea Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector („Vulnerabilități în sectorul imobiliar locativ din UE”), CERS, noiembrie 2016, disponibil pe website-ul CERS, la adresa www.esrb.europa.eu.

5

Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector

(6)  Avertismentul CERS/2016/07 al Comitetului european pentru risc sistemic din 22 septembrie 2016 privind vulnerabilitățile pe termen mediu ale sectorului imobiliar locativ din Danemarca (JO C 31, 31.1.2017, p. 47).

6

(7)  A se vedea Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries („Vulnerabilități în sectorul imobiliar locativ al statelor SEE”), CERS, 2019, disponibil pe website-ul CERS, la adresa www.esrb.europa.eu

7

Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries

(8)  Recomandarea CERS/2011/3 a Comitetului european pentru risc sistemic din 22 decembrie 2011 privind mandatul macroprudențial al autorităților naționale (JO C 41, 14.2.2012, p. 1).

8

(9)  Recomandarea CERS/2016/14 a Comitetului european pentru risc sistemic din 31 octombrie 2016 privind acoperirea unor lacune la nivelul datelor privind bunurile imobile (JO C 31, 31.1.2017, p. 1).

9

---

ANEXA I

SPECIFICAREA CRITERIILOR DE CONFORMITATE APLICABILE RECOMANDĂRILOR

Recomandarea A –
  Activarea sau înăsprirea măsurilor bazate pe capital

Următoarele criterii de conformitate sunt aplicabile Recomandării A.

| 1. | Înainte de activarea măsurilor suplimentare bazate pe capital sau de înăsprirea celor existente, ar trebui realizată o evaluare a poziției Danemarcei în cadrul ciclurilor economice și financiare, pentru a determina dacă activarea acestor măsuri ar fi corespunzătoare. |
| --- | --- |

1.

| 2. | După activarea măsurilor bazate pe capital, poate fi necesară înăsprirea suplimentară a acestora sau activarea unor măsuri macroprudențiale suplimentare pentru a aborda vulnerabilitățile identificate în Danemarca; acest lucru va depinde de setul de măsuri bazate pe capital activate, de calibrarea inițială a măsurilor activate și de rezultatele evaluării vulnerabilităților. |
| --- | --- |

2.

Recomandarea B –
  Monitorizarea vulnerabilităților și activarea sau înăsprirea măsurilor bazate pe debitor

Următoarele criterii de conformitate sunt aplicabile Recomandării B.

| 1. | Înainte de activarea măsurilor suplimentare bazate pe debitor sau de înăsprirea celor existente, ar trebui realizată o evaluare a poziției Danemarcei în cadrul ciclurilor economice și financiare pentru a determina dacă această activare sau înăsprire ar fi corespunzătoare. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Înainte de majorarea cerinței existente privind un avans minim, ar trebui realizată o evaluare a poziției Danemarcei în cadrul ciclurilor economice și financiare, pentru a determina o calibrare și introducere treptată corespunzătoare a măsurii. |
| --- | --- |

2.

Recomandarea C –
  Modificări structurale legate de credite ipotecare și de sectorul imobiliar rezidențial

Următorul criteriu de conformitate este aplicabil Recomandării C.

La formularea opțiunilor de politică și înainte de punerea în aplicare a oricăror modificări ale politicilor, ar trebui realizată o evaluare a impactului măsurilor propuse, ținând seama de poziția Danemarcei în cadrul ciclurilor economice și financiare, pentru a asigura că aceste măsuri nu amplifică sau declanșează materializarea vulnerabilităților acumulate în sectorul imobiliar rezidențial din Danemarca.

---

| 30.10.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 366/14 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 366/14

---

RECOMANDAREA COMITETULUI EUROPEAN PENTRU RISC SISTEMIC

din 27 iunie 2019

privind vulnerabilitățile pe termen mediu ale sectorului imobiliar rezidențial din Luxemburg

(CERS/2019/6)

(2019/C 366/03)

CONSILIUL GENERAL AL COMITETULUI EUROPEAN PENTRU RISC SISTEMIC,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1092/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 privind supravegherea macroprudențială la nivelul Uniunii Europene a sistemului financiar și de înființare a unui Comitet european pentru risc sistemic (1), în special articolele 3, 16, 17 și 18,

întrucât:

| (1) | Sectorul imobiliar joacă un rol important în economie, iar evoluțiile acestuia pot avea o influență semnificativă asupra sistemului financiar. Crizele financiare din trecut au demonstrat că evoluțiile nesustenabile de pe piețele imobiliare pot avea repercusiuni grave asupra stabilității sistemului financiar și a economiei în ansamblu, ceea ce poate conduce și la efecte negative de propagare transfrontalieră. Evoluțiile nefavorabile de pe piețele imobiliare din anumite state membre au condus în trecut la pierderi mari din credite și/sau au avut un impact negativ asupra economiei reale. Aceste efecte reflectă interacțiunea strânsă dintre sectorul imobiliar, furnizorii de finanțare și alte sectoare economice. În plus, circuitele de răspuns puternice dintre sistemul financiar și economia reală amplifică orice evoluție negativă. |
| --- | --- |

(1)

Sectorul imobiliar joacă un rol important în economie, iar evoluțiile acestuia pot avea o influență semnificativă asupra sistemului financiar. Crizele financiare din trecut au demonstrat că evoluțiile nesustenabile de pe piețele imobiliare pot avea repercusiuni grave asupra stabilității sistemului financiar și a economiei în ansamblu, ceea ce poate conduce și la efecte negative de propagare transfrontalieră. Evoluțiile nefavorabile de pe piețele imobiliare din anumite state membre au condus în trecut la pierderi mari din credite și/sau au avut un impact negativ asupra economiei reale. Aceste efecte reflectă interacțiunea strânsă dintre sectorul imobiliar, furnizorii de finanțare și alte sectoare economice. În plus, circuitele de răspuns puternice dintre sistemul financiar și economia reală amplifică orice evoluție negativă.

| (2) | Aceste legături sunt importante deoarece arată că riscurile care provin din sectorul imobiliar pot avea un impact sistemic de natură prociclică. Vulnerabilitățile sistemului financiar tind să se acumuleze în faza de ascensiune a ciclului imobiliar. Riscurile finanțării, percepute ca fiind mai scăzute, și accesul mai facil la aceasta pot contribui la o expansiune rapidă a creditului și a investițiilor, în paralel cu o cerere sporită pentru bunuri imobile, exercitând presiuni în sensul creșterii prețurilor imobilelor. Întrucât valorile rezultate mai mari ale garanțiilor reale favorizează în continuare cererea și oferta de credit, aceste dinamici autosusținute pot conduce la potențiale consecințe sistemice. În schimb, în faza de declin a ciclului imobiliar, condițiile de creditare mai stricte, aversiunea sporită față de riscuri și presiunea în sensul scăderii prețurilor din sectorul imobiliar pot afecta negativ reziliența debitorilor și a creditorilor, determinând deteriorarea condițiilor economice. |
| --- | --- |

(2)

Aceste legături sunt importante deoarece arată că riscurile care provin din sectorul imobiliar pot avea un impact sistemic de natură prociclică. Vulnerabilitățile sistemului financiar tind să se acumuleze în faza de ascensiune a ciclului imobiliar. Riscurile finanțării, percepute ca fiind mai scăzute, și accesul mai facil la aceasta pot contribui la o expansiune rapidă a creditului și a investițiilor, în paralel cu o cerere sporită pentru bunuri imobile, exercitând presiuni în sensul creșterii prețurilor imobilelor. Întrucât valorile rezultate mai mari ale garanțiilor reale favorizează în continuare cererea și oferta de credit, aceste dinamici autosusținute pot conduce la potențiale consecințe sistemice. În schimb, în faza de declin a ciclului imobiliar, condițiile de creditare mai stricte, aversiunea sporită față de riscuri și presiunea în sensul scăderii prețurilor din sectorul imobiliar pot afecta negativ reziliența debitorilor și a creditorilor, determinând deteriorarea condițiilor economice.

| (3) | Vulnerabilitățile legate de sectorul imobiliar rezidențial pot constitui o sursă de risc sistemic și pot afecta stabilitatea financiară, atât direct, cât și indirect. Efectele directe sunt pierderi din credite la portofoliile de credite ipotecare din cauza unor condiții economice sau financiare nefavorabile și a unor evoluții negative simultane pe piața imobiliară rezidențială. Efectele indirecte se pot referi la ajustări ale consumului gospodăriilor populației, conducând la consecințe suplimentare pentru economia reală și pentru stabilitatea financiară. |
| --- | --- |

(3)

Vulnerabilitățile legate de sectorul imobiliar rezidențial pot constitui o sursă de risc sistemic și pot afecta stabilitatea financiară, atât direct, cât și indirect. Efectele directe sunt pierderi din credite la portofoliile de credite ipotecare din cauza unor condiții economice sau financiare nefavorabile și a unor evoluții negative simultane pe piața imobiliară rezidențială. Efectele indirecte se pot referi la ajustări ale consumului gospodăriilor populației, conducând la consecințe suplimentare pentru economia reală și pentru stabilitatea financiară.

| (4) | Astfel cum se menționează în considerentul 4 din Recomandarea CERS/2013/1 (2), obiectivul final al politicii macroprudențiale este de a contribui la salvgardarea stabilității sistemului financiar în ansamblu, inclusiv prin consolidarea rezilienței sistemului financiar și prin diminuarea acumulării de riscuri sistemice, asigurând pe această cale o contribuție sustenabilă a sectorului financiar la creșterea economică. |
| --- | --- |

(4)

Astfel cum se menționează în considerentul 4 din Recomandarea CERS/2013/1 (2), obiectivul final al politicii macroprudențiale este de a contribui la salvgardarea stabilității sistemului financiar în ansamblu, inclusiv prin consolidarea rezilienței sistemului financiar și prin diminuarea acumulării de riscuri sistemice, asigurând pe această cale o contribuție sustenabilă a sectorului financiar la creșterea economică.

| (5) | În acest scop, autoritățile macroprudențiale pot utiliza una sau mai multe dintre măsurile macroprudențiale bazate pe capital stabilite în Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3) și în Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (4) și/sau măsuri macroprudențiale bazate pe debitor, care se bazează exclusiv pe legislația națională, în funcție de evaluarea riscurilor. În timp ce măsurile bazate pe capital urmăresc în principal să crească reziliența sistemului financiar, măsurile bazate pe debitor pot fi adecvate în special pentru a împiedica acumularea în continuare de riscuri sistemice. |
| --- | --- |

(5)

În acest scop, autoritățile macroprudențiale pot utiliza una sau mai multe dintre măsurile macroprudențiale bazate pe capital stabilite în Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3) și în Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (4) și/sau măsuri macroprudențiale bazate pe debitor, care se bazează exclusiv pe legislația națională, în funcție de evaluarea riscurilor. În timp ce măsurile bazate pe capital urmăresc în principal să crească reziliența sistemului financiar, măsurile bazate pe debitor pot fi adecvate în special pentru a împiedica acumularea în continuare de riscuri sistemice.

| (6) | În plus, Recomandarea CERS/2013/1 recomandă ca statele membre să asigure un cadru juridic care să permită autorităților macroprudențiale să aibă control direct sau competențe de recomandare cu privire la instrumentele macroprudențiale identificate în această recomandare. |
| --- | --- |

(6)

În plus, Recomandarea CERS/2013/1 recomandă ca statele membre să asigure un cadru juridic care să permită autorităților macroprudențiale să aibă control direct sau competențe de recomandare cu privire la instrumentele macroprudențiale identificate în această recomandare.

| (7) | În 2016, Comitetul european pentru risc sistemic (CERS) a desfășurat o evaluare la nivelul Uniunii a vulnerabilităților legate de sectorul imobiliar rezidențial (5). Această evaluare a permis CERS să identifice o serie de vulnerabilități pe termen mediu în mai multe țări drept surse de risc sistemic pentru stabilitatea financiară, ceea ce a condus la emiterea de avertismente către opt țări, printre care și Luxemburg (6). |
| --- | --- |

(7)

În 2016, Comitetul european pentru risc sistemic (CERS) a desfășurat o evaluare la nivelul Uniunii a vulnerabilităților legate de sectorul imobiliar rezidențial (5). Această evaluare a permis CERS să identifice o serie de vulnerabilități pe termen mediu în mai multe țări drept surse de risc sistemic pentru stabilitatea financiară, ceea ce a condus la emiterea de avertismente către opt țări, printre care și Luxemburg (6).

| (8) | În 2016, principalele vulnerabilități identificate pe piața imobiliară rezidențială din Luxemburg se refereau la creșterea rapidă atât a prețurilor locuințelor, cât și a creditelor ipotecare, precum și la îndatorarea ridicată și în creștere a gospodăriilor populației. În plus, o proporție semnificativă a deținătorilor de ipoteci aveau datorii și costuri cu serviciul datoriei ridicate în comparație cu veniturile, făcându-i astfel vulnerabili la o creștere potențială a ratelor dobânzilor. |
| --- | --- |

(8)

În 2016, principalele vulnerabilități identificate pe piața imobiliară rezidențială din Luxemburg se refereau la creșterea rapidă atât a prețurilor locuințelor, cât și a creditelor ipotecare, precum și la îndatorarea ridicată și în creștere a gospodăriilor populației. În plus, o proporție semnificativă a deținătorilor de ipoteci aveau datorii și costuri cu serviciul datoriei ridicate în comparație cu veniturile, făcându-i astfel vulnerabili la o creștere potențială a ratelor dobânzilor.

| (9) | CERS a finalizat recent o evaluare sistematică și prospectivă la nivelul Spațiului Economic European (SEE) a vulnerabilităților legate de sectorul imobiliar rezidențial (7). |
| --- | --- |

(9)

CERS a finalizat recent o evaluare sistematică și prospectivă la nivelul Spațiului Economic European (SEE) a vulnerabilităților legate de sectorul imobiliar rezidențial (7).

| (10) | În ceea ce privește Luxemburg, această evaluare recentă a arătat că, din 2016, creșterea puternică a creditelor ipotecare a continuat să alimenteze îndatorarea gospodăriilor populației. În ciuda faptului că creșterea prețurilor locuințelor a decelerat, dinamica anterioară generează preocupări cu privire la o potențială supraevaluare. În plus, cele mai recente dovezi privind normele de creditare confirmă că o proporție semnificativă a gospodăriilor populației sunt potențial vulnerabile la condiții economice sau financiare nefavorabile sau la evoluții negative pe piața imobiliară rezidențială. |
| --- | --- |

(10)

În ceea ce privește Luxemburg, această evaluare recentă a arătat că, din 2016, creșterea puternică a creditelor ipotecare a continuat să alimenteze îndatorarea gospodăriilor populației. În ciuda faptului că creșterea prețurilor locuințelor a decelerat, dinamica anterioară generează preocupări cu privire la o potențială supraevaluare. În plus, cele mai recente dovezi privind normele de creditare confirmă că o proporție semnificativă a gospodăriilor populației sunt potențial vulnerabile la condiții economice sau financiare nefavorabile sau la evoluții negative pe piața imobiliară rezidențială.

| (11) | Din 2016 și în urma recomandărilor emise de Comité du Risque Systémique (autoritatea macroprudențială din Luxemburg), în Luxemburg au fost activate mai multe măsuri bazate pe capital: (i) în 2016, Commission de Surveillance du Secteur Financier (CSSF – Comisia de supraveghere a sectorului financiar din Luxemburg) a introdus pentru expunerile de tip retail garantate cu bunuri imobile rezidențiale situate în Luxemburg un nivel minim de 15 % al ponderii de risc medii pentru instituții de credit care utilizează abordarea bazată pe modele interne de rating, în temeiul articolului 92 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013; și (ii) în 2018, CSSF a majorat rata amortizorului anticiclic de capital de la 0 % la 0,25 %, de la 1 ianuarie 2020. |
| --- | --- |

(11)

Din 2016 și în urma recomandărilor emise de Comité du Risque Systémique (autoritatea macroprudențială din Luxemburg), în Luxemburg au fost activate mai multe măsuri bazate pe capital: (i) în 2016, Commission de Surveillance du Secteur Financier (CSSF – Comisia de supraveghere a sectorului financiar din Luxemburg) a introdus pentru expunerile de tip retail garantate cu bunuri imobile rezidențiale situate în Luxemburg un nivel minim de 15 % al ponderii de risc medii pentru instituții de credit care utilizează abordarea bazată pe modele interne de rating, în temeiul articolului 92 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013; și (ii) în 2018, CSSF a majorat rata amortizorului anticiclic de capital de la 0 % la 0,25 %, de la 1 ianuarie 2020.

| (12) | Chiar dacă autoritățile naționale din Luxemburg au propus asigurarea unui cadru juridic pentru măsuri obligatorii din punct de vedere juridic bazate pe debitor, aceste măsuri încă nu sunt disponibile în Luxemburg. Cu toate acestea, vulnerabilitățile identificate, care se referă atât la creșterea prețurilor locuințelor și a creditelor ipotecare, cât și la creșterea îndatorării gospodăriilor populației, ar necesita activarea unor asemenea măsuri. |
| --- | --- |

(12)

Chiar dacă autoritățile naționale din Luxemburg au propus asigurarea unui cadru juridic pentru măsuri obligatorii din punct de vedere juridic bazate pe debitor, aceste măsuri încă nu sunt disponibile în Luxemburg. Cu toate acestea, vulnerabilitățile identificate, care se referă atât la creșterea prețurilor locuințelor și a creditelor ipotecare, cât și la creșterea îndatorării gospodăriilor populației, ar necesita activarea unor asemenea măsuri.

| (13) | Deși factorii ciclici joacă un rol important în alimentarea vulnerabilităților identificate în Luxemburg, există și factori structurali care au propulsat aceste vulnerabilități, conducând la un nivel mai ridicat de risc sistemic. Acești factori includ: (i) un deficit de ofertă de locuințe care a exercitat presiuni în sensul creșterii prețurilor locuințelor și a datoriilor gospodăriilor populației care își cumpără propria locuință; și (ii) deductibilitatea fiscală a dobânzilor plătite la creditele ipotecare, care poate funcționa ca un stimulent pentru supraîndatorarea gospodăriilor populației. |
| --- | --- |

(13)

Deși factorii ciclici joacă un rol important în alimentarea vulnerabilităților identificate în Luxemburg, există și factori structurali care au propulsat aceste vulnerabilități, conducând la un nivel mai ridicat de risc sistemic. Acești factori includ: (i) un deficit de ofertă de locuințe care a exercitat presiuni în sensul creșterii prețurilor locuințelor și a datoriilor gospodăriilor populației care își cumpără propria locuință; și (ii) deductibilitatea fiscală a dobânzilor plătite la creditele ipotecare, care poate funcționa ca un stimulent pentru supraîndatorarea gospodăriilor populației.

| (14) | Prin urmare, CERS a concluzionat că măsurile macroprudențiale existente sau disponibile în Luxemburg sunt parțial corespunzătoare și parțial suficiente pentru a aborda vulnerabilitățile pe termen mediu care au fost identificate în Luxemburg. În consecință, sunt necesare măsuri suplimentare pentru a aborda aceste vulnerabilități care pot constitui o sursă de risc sistemic. Măsurile propuse în prezenta recomandare urmăresc să completeze măsurile macroprudențiale existente din Luxemburg, în scopul întăririi rezilienței. Acestea nu ar trebui considerate drept substitute pentru măsurile existente bazate pe capital, care rămân importante pentru a aborda vulnerabilitățile din portofoliul de credite în curs. Întrucât, într-o anumită măsură, vulnerabilitățile sunt determinate de factori structurali care depășesc limitele politicii macroprudențiale, sunt necesare alte politici pentru a completa și sprijini măsurile macroprudențiale actuale, în scopul de a aborda mai eficient și mai eficace factorii care contribuie la acumularea de riscuri sistemice pe piața imobiliară rezidențială din Luxemburg, fără a genera costuri excesive pentru economia reală și pentru sistemul financiar din Luxemburg. |
| --- | --- |

(14)

Prin urmare, CERS a concluzionat că măsurile macroprudențiale existente sau disponibile în Luxemburg sunt parțial corespunzătoare și parțial suficiente pentru a aborda vulnerabilitățile pe termen mediu care au fost identificate în Luxemburg. În consecință, sunt necesare măsuri suplimentare pentru a aborda aceste vulnerabilități care pot constitui o sursă de risc sistemic. Măsurile propuse în prezenta recomandare urmăresc să completeze măsurile macroprudențiale existente din Luxemburg, în scopul întăririi rezilienței. Acestea nu ar trebui considerate drept substitute pentru măsurile existente bazate pe capital, care rămân importante pentru a aborda vulnerabilitățile din portofoliul de credite în curs. Întrucât, într-o anumită măsură, vulnerabilitățile sunt determinate de factori structurali care depășesc limitele politicii macroprudențiale, sunt necesare alte politici pentru a completa și sprijini măsurile macroprudențiale actuale, în scopul de a aborda mai eficient și mai eficace factorii care contribuie la acumularea de riscuri sistemice pe piața imobiliară rezidențială din Luxemburg, fără a genera costuri excesive pentru economia reală și pentru sistemul financiar din Luxemburg.

| (15) | Scopul prezentei recomandări este de a recomanda asigurarea în legislația din Luxemburg a unui cadru de măsuri obligatorii din punct de vedere juridic bazate pe debitor, precum și activarea acestor măsuri imediat după ce ele devin disponibile în temeiul legislației naționale. Prezenta recomandare urmărește, de asemenea, să sublinieze necesitatea unor măsuri mai ample de controlare a factorilor care facilitează sau promovează creșterea îndatorării gospodăriilor populației. |
| --- | --- |

(15)

Scopul prezentei recomandări este de a recomanda asigurarea în legislația din Luxemburg a unui cadru de măsuri obligatorii din punct de vedere juridic bazate pe debitor, precum și activarea acestor măsuri imediat după ce ele devin disponibile în temeiul legislației naționale. Prezenta recomandare urmărește, de asemenea, să sublinieze necesitatea unor măsuri mai ample de controlare a factorilor care facilitează sau promovează creșterea îndatorării gospodăriilor populației.

| (16) | Prezenta recomandare nu aduce atingere mandatelor privind politica monetară ale băncilor centrale din Uniune. |
| --- | --- |

(16)

Prezenta recomandare nu aduce atingere mandatelor privind politica monetară ale băncilor centrale din Uniune.

| (17) | Recomandările CERS sunt publicate după informarea Consiliului Uniunii Europene de către Consiliul general cu privire la intenția acestuia din urmă de a emite aceste recomandări și după ce Consiliul a avut posibilitatea de a-și prezenta reacțiile față de acestea, iar destinatarii au fost informați de intenția publicării, |
| --- | --- |

(17)

Recomandările CERS sunt publicate după informarea Consiliului Uniunii Europene de către Consiliul general cu privire la intenția acestuia din urmă de a emite aceste recomandări și după ce Consiliul a avut posibilitatea de a-și prezenta reacțiile față de acestea, iar destinatarii au fost informați de intenția publicării,

ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:

SECȚIUNEA 1

RECOMANDĂRI

Recomandarea A – Cadru juridic pentru măsuri bazate pe debitor

Se recomandă ca Luxemburg să asigure un cadru juridic pentru măsuri bazate pe debitor care include cel puțin următoarele măsuri obligatorii din punct de vedere juridic bazate pe debitor:

| (a) | limite aplicabile raportului DTI; |
| --- | --- |

(a)

limite aplicabile raportului DTI;

| (b) | limite aplicabile raportului DSTI; |
| --- | --- |

(b)

limite aplicabile raportului DSTI;

| (c) | limite aplicabile raportului LTV; și |
| --- | --- |

(c)

limite aplicabile raportului LTV; și

| (d) | limite ale scadențelor. |
| --- | --- |

(d)

limite ale scadențelor.

Recomandarea B – Activarea măsurilor bazate pe debitor

| 1. | Se recomandă ca, în așteptarea asigurării cadrului juridic menționat în Recomandarea A, autoritățile naționale din Luxemburg însărcinate cu aplicarea măsurilor bazate pe debitor să aplice măsuri care nu sunt obligatorii din punct de vedere juridic bazate pe debitor, pentru a preîntâmpina:






  (a) | o proporție semnificativă sau în creștere a debitorilor care contractează credite ipotecare noi care nu ar fi în măsură să-și ramburseze datoriile sau să-și păstreze nivelul consumului în urma unor condiții economice sau financiare nefavorabile sau a unor evoluții negative pe piața imobiliară rezidențială; sau |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

o proporție semnificativă sau în creștere a debitorilor care contractează credite ipotecare noi care nu ar fi în măsură să-și ramburseze datoriile sau să-și păstreze nivelul consumului în urma unor condiții economice sau financiare nefavorabile sau a unor evoluții negative pe piața imobiliară rezidențială; sau

| (b) | o proporție semnificativă sau în creștere de credite ipotecare noi, garantate cu bunuri imobile rezidențiale, care ar putea conduce la pierderi din credite la aceste credite în cazul nerambursării și a unei scăderi ulterioare a prețurilor locuințelor. |
| --- | --- |

(b)

o proporție semnificativă sau în creștere de credite ipotecare noi, garantate cu bunuri imobile rezidențiale, care ar putea conduce la pierderi din credite la aceste credite în cazul nerambursării și a unei scăderi ulterioare a prețurilor locuințelor.

| 2. | Se recomandă ca, după asigurarea cadrului juridic menționat în Recomandarea A, autoritățile naționale din Luxemburg însărcinate cu aplicarea măsurilor bazate pe debitor să activeze măsuri obligatorii din punct de vedere juridic bazate pe debitor pentru a aborda în continuare obiectivele stabilite în subrecomandarea B(1). |
| --- | --- |

2.

Recomandarea C – Modificări structurale legate de credite ipotecare și de sectorul imobiliar rezidențial

Se recomandă ca Luxemburg să-și revizuiască politicile, în scopul controlării factorilor structurali care au antrenat vulnerabilitățile identificate în Luxemburg drept surse de risc sistemic, întrucât acestea încurajează gospodăriile populației să contracteze un nivel excesiv de credite ipotecare sau generează o creștere excesivă a prețurilor locuințelor și a datoriilor ipotecare.

SECȚIUNEA 2

PUNERE ÎN APLICARE

1.   Definiții

În sensul prezentei recomandări, se aplică următoarele definiții:

| (a) | „măsuri bazate pe debitor” înseamnă măsuri macroprudențiale care vizează debitorii; |
| --- | --- |

(a)

„măsuri bazate pe debitor” înseamnă măsuri macroprudențiale care vizează debitorii;

| (b) | „control direct” înseamnă capacitatea reală și efectivă de a impune și modifica, atunci când este necesar pentru atingerea unui obiectiv intermediar sau final, măsuri macroprudențiale aplicabile instituțiilor financiare aflate în competența autorității macroprudențiale corespunzătoare; |
| --- | --- |

(b)

„control direct” înseamnă capacitatea reală și efectivă de a impune și modifica, atunci când este necesar pentru atingerea unui obiectiv intermediar sau final, măsuri macroprudențiale aplicabile instituțiilor financiare aflate în competența autorității macroprudențiale corespunzătoare;

| (c) | „competențe de recomandare” înseamnă capacitatea de a ghida prin intermediul recomandărilor aplicarea instrumentelor macroprudențiale, atunci când este necesară atingerea unui obiectiv intermediar sau final; |
| --- | --- |

(c)

„competențe de recomandare” înseamnă capacitatea de a ghida prin intermediul recomandărilor aplicarea instrumentelor macroprudențiale, atunci când este necesară atingerea unui obiectiv intermediar sau final;

| (d) | „termen mediu” înseamnă un orizont de trei ani; |
| --- | --- |

(d)

„termen mediu” înseamnă un orizont de trei ani;

| (e) | „autoritate macroprudențială” înseamnă o autoritate macroprudențială națională care are obiectivele, mecanismele, competențele, cerințele privind răspunderea și alte caracteristici prevăzute în Recomandarea CERS/2011/3 (8); |
| --- | --- |

(e)

„autoritate macroprudențială” înseamnă o autoritate macroprudențială națională care are obiectivele, mecanismele, competențele, cerințele privind răspunderea și alte caracteristici prevăzute în Recomandarea CERS/2011/3 (8);

| (f) | „măsuri obligatorii din punct de vedere juridic bazate pe debitor” înseamnă măsuri bazate pe debitor care sunt introduse prin acte cu caracter juridic obligatoriu; |
| --- | --- |

(f)

„măsuri obligatorii din punct de vedere juridic bazate pe debitor” înseamnă măsuri bazate pe debitor care sunt introduse prin acte cu caracter juridic obligatoriu;

| (g) | „raportul datorii/venituri” (debt-to-income ratio – raportul DTI) înseamnă datoriile totale ale debitorului în momentul inițierii creditului raportate la venitul disponibil total anual al debitorului în momentul inițierii creditului; |
| --- | --- |

(g)

„raportul datorii/venituri” (debt-to-income ratio – raportul DTI) înseamnă datoriile totale ale debitorului în momentul inițierii creditului raportate la venitul disponibil total anual al debitorului în momentul inițierii creditului;

| (h) | „raportul serviciul datoriei/venituri” (debt-service-to-income ratio – raportul DSTI) înseamnă valoarea totală anuală a serviciului datoriei raportată la venitul disponibil total anual al debitorului în momentul inițierii creditului; |
| --- | --- |

(h)

„raportul serviciul datoriei/venituri” (debt-service-to-income ratio – raportul DSTI) înseamnă valoarea totală anuală a serviciului datoriei raportată la venitul disponibil total anual al debitorului în momentul inițierii creditului;

| (i) | „raportul împrumut/garanții” (loan-to-value ratio – raportul LTV) înseamnă suma tuturor împrumuturilor sau tranșelor de împrumut garantate de debitor cu bunul imobil în momentul inițierii creditului raportată la valoarea imobilului în momentul inițierii creditului; |
| --- | --- |

(i)

„raportul împrumut/garanții” (loan-to-value ratio – raportul LTV) înseamnă suma tuturor împrumuturilor sau tranșelor de împrumut garantate de debitor cu bunul imobil în momentul inițierii creditului raportată la valoarea imobilului în momentul inițierii creditului;

| (j) | „scadență” înseamnă durata contractului de credit pentru un bun imobil rezidențial exprimată în ani în momentul inițierii creditului; |
| --- | --- |

(j)

„scadență” înseamnă durata contractului de credit pentru un bun imobil rezidențial exprimată în ani în momentul inițierii creditului;

| (k) | „serviciul datoriei” înseamnă valoarea combinată a dobânzilor și rambursării principalului aferentă datoriilor totale ale unui debitor într-o anumită perioadă de timp (în general, un an). |
| --- | --- |

(k)

„serviciul datoriei” înseamnă valoarea combinată a dobânzilor și rambursării principalului aferentă datoriilor totale ale unui debitor într-o anumită perioadă de timp (în general, un an).

2.   Criterii de punere în aplicare

| 1. | Aplicarea prezentei recomandări trebuie să țină cont de următoarele criterii:






  (a) | principiul proporționalității ar trebui respectat în mod corespunzător, ținând cont de obiectivul și conținutul Recomandării A și Recomandării B; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

principiul proporționalității ar trebui respectat în mod corespunzător, ținând cont de obiectivul și conținutul Recomandării A și Recomandării B;

| (b) | Recomandarea A trebuie pusă în aplicare înaintea subrecomandării B(2), pentru a asigura conformitatea cu subrecomandarea B(2); |
| --- | --- |

(b)

Recomandarea A trebuie pusă în aplicare înaintea subrecomandării B(2), pentru a asigura conformitatea cu subrecomandarea B(2);

| (c) | la activarea unor măsuri bazate pe debitor în temeiul Recomandării B, calibrarea și introducerea treptată a acestora ar trebui să țină seama de poziția Luxemburgului în cadrul ciclurilor economice și financiare, precum și de orice implicații potențiale în ceea ce privește costurile și beneficiile aferente; |
| --- | --- |

(c)

la activarea unor măsuri bazate pe debitor în temeiul Recomandării B, calibrarea și introducerea treptată a acestora ar trebui să țină seama de poziția Luxemburgului în cadrul ciclurilor economice și financiare, precum și de orice implicații potențiale în ceea ce privește costurile și beneficiile aferente;

| (d) | în ceea ce privește Recomandarea C, la efectuarea unor modificări ale politicilor, introducerea treptată a acestor măsuri ar trebui să țină seama de poziția Luxemburgului în cadrul ciclurilor economice și financiare, astfel încât aceste măsuri să nu contribuie la amplificarea sau declanșarea materializării vulnerabilităților acumulate în sectorul imobiliar rezidențial din Luxemburg; |
| --- | --- |

(d)

în ceea ce privește Recomandarea C, la efectuarea unor modificări ale politicilor, introducerea treptată a acestor măsuri ar trebui să țină seama de poziția Luxemburgului în cadrul ciclurilor economice și financiare, astfel încât aceste măsuri să nu contribuie la amplificarea sau declanșarea materializării vulnerabilităților acumulate în sectorul imobiliar rezidențial din Luxemburg;

| (e) | în anexa I se prevăd criterii specifice de respectare a Recomandării A, Recomandării B și Recomandării C. |
| --- | --- |

(e)

în anexa I se prevăd criterii specifice de respectare a Recomandării A, Recomandării B și Recomandării C.

| 2. | Destinatarii prezentei recomandări trebuie să raporteze CERS și Consiliului cu privire la măsurile adoptate ca urmare a prezentei recomandări sau să justifice în mod adecvat lipsa lor de acțiune. Rapoartele ar trebui să cuprindă cel puțin:






  (a) | informații privind conținutul și calendarul măsurilor luate; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

informații privind conținutul și calendarul măsurilor luate;

| (b) | o evaluare a vulnerabilităților legate de îndatorarea gospodăriilor populației, supraevaluarea prețurilor locuințelor și normele de creditare pentru credite ipotecare noi, inclusiv distribuția creditelor ipotecare noi în funcție de raporturile LTV, DTI și DSTI și de scadențe, raporturile relevante fiind calculate în conformitate cu anexa IV la Recomandarea CERS/2016/14 a Comitetului european pentru risc sistemic (9), împreună cu funcționarea măsurilor luate, având în vedere obiectivele prezentei recomandări; |
| --- | --- |

(b)

o evaluare a vulnerabilităților legate de îndatorarea gospodăriilor populației, supraevaluarea prețurilor locuințelor și normele de creditare pentru credite ipotecare noi, inclusiv distribuția creditelor ipotecare noi în funcție de raporturile LTV, DTI și DSTI și de scadențe, raporturile relevante fiind calculate în conformitate cu anexa IV la Recomandarea CERS/2016/14 a Comitetului european pentru risc sistemic (9), împreună cu funcționarea măsurilor luate, având în vedere obiectivele prezentei recomandări;

| (c) | justificarea detaliată a lipsei de acțiune sau a abaterii de la prezenta recomandare, inclusiv a oricăror întârzieri. |
| --- | --- |

(c)

justificarea detaliată a lipsei de acțiune sau a abaterii de la prezenta recomandare, inclusiv a oricăror întârzieri.

3.   Calendar pentru măsurile aplicate ca urmare a recomandării

Destinatarii prezentei recomandări trebuie să transmită CERS și Consiliului rapoarte cu privire la măsurile adoptate ca răspuns la prezenta recomandare sau să justifice în mod adecvat orice lipsă de acțiune, conform calendarului menționat în continuare.

(a)   Recomandarea A

| (i) | Până la 31 octombrie 2020, destinatarul Recomandării A trebuie să transmită CERS și Consiliului un raport interimar privind punerea în aplicare a Recomandării A, inclusiv cel puțin o declarație care să clarifice dacă se intenționează ca Recomandarea A să fie pusă în aplicare și care organism sau organisme vor fi responsabile pentru decizia de a activa și pune în aplicare măsurile bazate pe debitor stabilite în această recomandare. CERS poate informa destinatarul Recomandării A cu privire la opiniile sale privind raportul interimar. |
| --- | --- |

(i)

Până la 31 octombrie 2020, destinatarul Recomandării A trebuie să transmită CERS și Consiliului un raport interimar privind punerea în aplicare a Recomandării A, inclusiv cel puțin o declarație care să clarifice dacă se intenționează ca Recomandarea A să fie pusă în aplicare și care organism sau organisme vor fi responsabile pentru decizia de a activa și pune în aplicare măsurile bazate pe debitor stabilite în această recomandare. CERS poate informa destinatarul Recomandării A cu privire la opiniile sale privind raportul interimar.

| (ii) | Până la 31 martie 2021, destinatarul Recomandării A trebuie să transmită CERS și Consiliului un raport final cu privire la punerea în aplicare a Recomandării A. |
| --- | --- |

(ii)

Până la 31 martie 2021, destinatarul Recomandării A trebuie să transmită CERS și Consiliului un raport final cu privire la punerea în aplicare a Recomandării A.

(b)   Recomandarea B

Până la 31 octombrie 2020, iar ulterior anual până la 31 octombrie 2022, destinatarii Recomandării B trebuie să prezinte CERS și Consiliului un raport privind măsurile luate în ceea ce privește punerea în aplicare a măsurilor bazate pe debitor sau a oricăror alte măsuri disponibile pentru a aborda vulnerabilitățile legate de îndatorarea gospodăriilor populației, supraevaluarea prețurilor locuințelor și normele de creditare pentru credite ipotecare noi în Luxemburg. În cazul în care există mai multe organisme cu responsabilități privind luarea de măsuri pentru abordarea vulnerabilităților identificate, ar trebui prezentat un raport comun.

(c)   Recomandarea C

Până la 31 octombrie 2022, destinatarul Recomandării C trebuie să transmită CERS și Consiliului un raport privind punerea în aplicare a Recomandării C. În cazul în care există mai multe organisme cu responsabilități privind luarea de măsuri pentru abordarea vulnerabilităților identificate, ar trebui prezentat un raport comun.

4.   Monitorizare și evaluare

| 1. | Secretariatul CERS:






  (a) | va oferi asistență destinatarilor, asigurând coordonarea raportării, furnizarea de modele relevante și, dacă este cazul, informații detaliate privind procedura și calendarul pentru măsurile adoptate în urma recomandării; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

va oferi asistență destinatarilor, asigurând coordonarea raportării, furnizarea de modele relevante și, dacă este cazul, informații detaliate privind procedura și calendarul pentru măsurile adoptate în urma recomandării;

| (b) | va verifica măsurile aplicate de destinatari, va acorda asistență la cerere și va prezenta Consiliului general rapoarte privind măsurile aplicate. Vor fi inițiate trei evaluări, după cum urmează:






  (i) | până la 31 decembrie 2020, cu privire la punerea în aplicare a Recomandării B; |
| --- | --- | --- |

(b)

va verifica măsurile aplicate de destinatari, va acorda asistență la cerere și va prezenta Consiliului general rapoarte privind măsurile aplicate. Vor fi inițiate trei evaluări, după cum urmează:

(i)

până la 31 decembrie 2020, cu privire la punerea în aplicare a Recomandării B;

| (ii) | până la 31 decembrie 2021, cu privire la punerea în aplicare a Recomandărilor A și B; și |
| --- | --- |

(ii)

până la 31 decembrie 2021, cu privire la punerea în aplicare a Recomandărilor A și B; și

| (iii) | până la 31 decembrie 2022, cu privire la punerea în aplicare a Recomandărilor B și C. |
| --- | --- |

(iii)

până la 31 decembrie 2022, cu privire la punerea în aplicare a Recomandărilor B și C.

| 2. | Consiliul general va evalua măsurile și justificările raportate de către destinatari și, după caz, poate decide că prezenta recomandare nu a fost respectată și destinatarul nu a justificat în mod adecvat lipsa de acțiune. |
| --- | --- |

2.

Adoptată la Frankfurt pe Main, 27 iunie 2019.

Șeful secretariatului CERS,

în numele Consiliului general al CERS

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  JO L 331, 15.12.2010, p. 1.

1

(2)  Recomandarea CERS/2013/1 a Comitetului european pentru risc sistemic din 4 aprilie 2013 privind obiectivele intermediare și instrumentele politicii macroprudențiale (JO C 170, 15.6.2013, p. 1).

2

(3)  Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 cu privire la accesul la activitatea instituțiilor de credit și supravegherea prudențială a instituțiilor de credit și a firmelor de investiții, de modificare a Directivei 2002/87/CE și de abrogare a Directivelor 2006/48/CE și 2006/49/CE (JO L 176, 27.6.2013, p. 338).

3

(4)  Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 iunie 2013 privind cerințele prudențiale pentru instituțiile de credit și firmele de investiții și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (JO L 176, 27.6.2013, p. 1).

4

(5)  A se vedea Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector („Vulnerabilități în sectorul imobiliar rezidențial din UE”), CERS, noiembrie 2016, disponibil pe site-ul web al CERS, la adresa www.esrb.europa.eu

5

Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector

(6)  Avertismentul CERS/2016/09 al Comitetului european pentru risc sistemic din 22 septembrie 2016 privind vulnerabilitățile pe termen mediu ale sectorului imobiliar rezidențial din Luxemburg (JO C 31, 31.1.2017, p. 51).

6

(7)  A se vedea Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries („Vulnerabilități în sectorul imobiliar rezidențial al statelor SEE”), CERS, 2019, disponibil pe site-ul web al CERS, la adresa www.esrb.europa.eu

7

Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries

(8)  Recomandarea CERS/2011/3 a Comitetului european pentru risc sistemic din 22 decembrie 2011 privind mandatul macroprudențial al autorităților naționale (JO C 41, 14.2.2012, p. 1).

8

(9)  Recomandarea CERS/2016/14 a Comitetului european pentru risc sistemic din 31 octombrie 2016 privind acoperirea unor lacune la nivelul datelor privind bunurile imobile (JO C 31, 31.1.2017, p. 1).

9

---

ANEXA I

Specificarea criteriilor de conformitate aplicabile recomandărilor

Recomandarea A – Cadru juridic pentru măsuri bazate pe debitor

Următoarele criterii de conformitate sunt aplicabile Recomandării A.

| 1. | Cadrul juridic din Luxemburg pentru măsurile bazate pe debitor ar trebui să asigure următoarele:






  (a) | limitele aplicabile raportului datorii/venituri (DTI) și raportului serviciul datoriei/venituri (DSTI), precum și limitele scadențelor, sunt aplicabile creditelor acordate tuturor tipurilor de debitori și de către toate tipurile de creditori, pentru a evita eludarea limitelor; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

limitele aplicabile raportului datorii/venituri (DTI) și raportului serviciul datoriei/venituri (DSTI), precum și limitele scadențelor, sunt aplicabile creditelor acordate tuturor tipurilor de debitori și de către toate tipurile de creditori, pentru a evita eludarea limitelor;

| (b) | la calcularea raportului împrumut/garanții (LTV), numai imobilele pot fi considerate garanții reale; |
| --- | --- |

(b)

la calcularea raportului împrumut/garanții (LTV), numai imobilele pot fi considerate garanții reale;

| (c) | autoritățile naționale din Luxemburg însărcinate cu activarea măsurilor bazate pe debitor pot activa măsuri obligatorii din punct de vedere juridic bazate pe debitor într-un mod eficace și preventiv și dispun de flexibilitatea necesară pentru a proiecta aceste măsuri pe baza vulnerabilităților identificate. |
| --- | --- |

(c)

autoritățile naționale din Luxemburg însărcinate cu activarea măsurilor bazate pe debitor pot activa măsuri obligatorii din punct de vedere juridic bazate pe debitor într-un mod eficace și preventiv și dispun de flexibilitatea necesară pentru a proiecta aceste măsuri pe baza vulnerabilităților identificate.

| 2. | Cadrul juridic din Luxemburg pentru măsurile bazate pe debitor ar trebui să fie în vigoare cel târziu la 1 iulie 2021. |
| --- | --- |

2.

Recomandarea B – Activarea măsurilor bazate pe debitor

Următoarele criterii de conformitate sunt aplicabile Recomandării B.

| 1. | Pentru a preîntâmpina:






  (a) | o proporție semnificativă sau în creștere a debitorilor care contractează credite ipotecare noi și care nu ar fi în măsură să-și ramburseze datoriile sau să-și păstreze nivelul consumului în urma unor condiții economice sau financiare nefavorabile sau a unor evoluții negative pe piața imobiliară rezidențială; sau |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

o proporție semnificativă sau în creștere a debitorilor care contractează credite ipotecare noi și care nu ar fi în măsură să-și ramburseze datoriile sau să-și păstreze nivelul consumului în urma unor condiții economice sau financiare nefavorabile sau a unor evoluții negative pe piața imobiliară rezidențială; sau

| (b) | o proporție semnificativă sau în creștere de credite ipotecare noi, garantate cu bunuri imobile rezidențiale, care ar putea conduce la pierderi din credite în cazul nerambursării și a unei scăderi ulterioare a prețurilor locuințelor; |
| --- | --- |

(b)

o proporție semnificativă sau în creștere de credite ipotecare noi, garantate cu bunuri imobile rezidențiale, care ar putea conduce la pierderi din credite în cazul nerambursării și a unei scăderi ulterioare a prețurilor locuințelor;

autoritățile naționale din Luxemburg ar trebui să utilizeze în combinație una sau mai multe măsuri bazate pe debitor (de exemplu, limite ale raportului LTV împreună cu limite ale raportului DTI sau ale raportului DSTI, precum și limite ale scadențelor), pentru a asigura eficacitatea măsurilor existente și pentru a minimiza orice posibilitate de eludare a acestora sau de consecințe neintenționate care le-ar putea reduce eficacitatea și ar putea crea riscuri în alte domenii.

| 2. | Înainte de activarea măsurilor bazate pe debitor, ar trebui realizată o evaluare a poziției Luxemburgului în cadrul ciclurilor economice și financiare, pentru a determina calibrarea și introducerea treptată corespunzătoare a acestor măsuri. |
| --- | --- |

2.

| 3. | După activarea măsurilor bazate pe debitor, poate fi necesară înăsprirea suplimentară a acestora sau activarea unor măsuri macroprudențiale suplimentare pentru a aborda vulnerabilitățile identificate în Luxemburg; acest lucru va depinde de setul de măsuri bazate pe debitor activate, de calibrarea inițială a măsurilor activate și de rezultatele evaluării vulnerabilităților. |
| --- | --- |

3.

| 4. | După ce cadrul juridic menționat în Recomandarea A intră în vigoare, autoritățile naționale din Luxemburg însărcinate cu aplicarea măsurilor bazate pe debitor pot decide să mențină măsurile care nu sunt obligatorii din punct de vedere juridic bazate pe debitor deja în vigoare, cu condiția să existe dovezi că vulnerabilitățile identificate au fost diminuate în mod corespunzător de aceste măsuri. |
| --- | --- |

4.

Recomandarea C – Modificări structurale legate de credite ipotecare și de sectorul imobiliar rezidențial

Următorul criteriu de conformitate este aplicabil Recomandării C.

La formularea opțiunilor de politică și înainte de punerea în aplicare a oricăror modificări ale politicilor, ar trebui realizată o evaluare a impactului măsurilor propuse, ținând seama de poziția Luxemburgului în cadrul ciclurilor economice și financiare, pentru a asigura că aceste măsuri nu amplifică sau declanșează materializarea vulnerabilităților acumulate în sectorul imobiliar rezidențial din Luxemburg.

---

| 30.10.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 366/22 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 366/22

---

RECOMANDAREA COMITETULUI EUROPEAN PENTRU RISC SISTEMIC

din 27 iunie 2019

privind vulnerabilitățile pe termen mediu ale sectorului imobiliar rezidențial din Țările de Jos

(CERS/2019/7)

(2019/C 366/04)

CONSILIUL GENERAL AL COMITETULUI EUROPEAN PENTRU RISC SISTEMIC,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1092/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 privind supravegherea macroprudențială la nivelul Uniunii Europene a sistemului financiar și de înființare a unui Comitet european pentru risc sistemic (1), în special articolele 3, 16, 17 și 18,

întrucât:

| (1) | Sectorul imobiliar joacă un rol important în economie, iar evoluțiile acestuia pot avea o influență semnificativă asupra sistemului financiar. Crizele financiare din trecut au demonstrat că evoluțiile nesustenabile de pe piețele imobiliare pot avea repercusiuni grave asupra stabilității sistemului financiar și a economiei în ansamblu, ceea ce poate conduce și la efecte negative de propagare transfrontalieră. Evoluțiile nefavorabile de pe piețele imobiliare din anumite state membre au condus în trecut la pierderi mari din credite și/sau au avut un impact negativ asupra economiei reale. Aceste efecte reflectă interacțiunea strânsă dintre sectorul imobiliar, furnizorii de finanțare și alte sectoare economice. În plus, circuitele de răspuns puternice dintre sistemul financiar și economia reală amplifică orice evoluție negativă. |
| --- | --- |

(1)

Sectorul imobiliar joacă un rol important în economie, iar evoluțiile acestuia pot avea o influență semnificativă asupra sistemului financiar. Crizele financiare din trecut au demonstrat că evoluțiile nesustenabile de pe piețele imobiliare pot avea repercusiuni grave asupra stabilității sistemului financiar și a economiei în ansamblu, ceea ce poate conduce și la efecte negative de propagare transfrontalieră. Evoluțiile nefavorabile de pe piețele imobiliare din anumite state membre au condus în trecut la pierderi mari din credite și/sau au avut un impact negativ asupra economiei reale. Aceste efecte reflectă interacțiunea strânsă dintre sectorul imobiliar, furnizorii de finanțare și alte sectoare economice. În plus, circuitele de răspuns puternice dintre sistemul financiar și economia reală amplifică orice evoluție negativă.

| (2) | Aceste legături sunt importante deoarece arată că riscurile care provin din sectorul imobiliar pot avea un impact sistemic de natură prociclică. Vulnerabilitățile sistemului financiar tind să se acumuleze în faza de ascensiune a ciclului imobiliar. Riscurile finanțării, percepute ca fiind mai scăzute, și accesul mai facil la aceasta pot contribui la o expansiune rapidă a creditului și a investițiilor, în paralel cu o cerere sporită pentru bunuri imobile, exercitând presiuni în sensul creșterii prețurilor imobilelor. Întrucât valorile rezultate mai mari ale garanțiilor reale favorizează în continuare cererea și oferta de credit, aceste dinamici autosusținute pot conduce la potențiale consecințe sistemice. În schimb, în faza de declin a ciclului imobiliar, condițiile de creditare mai stricte, aversiunea sporită față de riscuri și presiunea în sensul scăderii prețurilor din sectorul imobiliar pot afecta negativ reziliența debitorilor și a creditorilor, determinând deteriorarea condițiilor economice. |
| --- | --- |

(2)

Aceste legături sunt importante deoarece arată că riscurile care provin din sectorul imobiliar pot avea un impact sistemic de natură prociclică. Vulnerabilitățile sistemului financiar tind să se acumuleze în faza de ascensiune a ciclului imobiliar. Riscurile finanțării, percepute ca fiind mai scăzute, și accesul mai facil la aceasta pot contribui la o expansiune rapidă a creditului și a investițiilor, în paralel cu o cerere sporită pentru bunuri imobile, exercitând presiuni în sensul creșterii prețurilor imobilelor. Întrucât valorile rezultate mai mari ale garanțiilor reale favorizează în continuare cererea și oferta de credit, aceste dinamici autosusținute pot conduce la potențiale consecințe sistemice. În schimb, în faza de declin a ciclului imobiliar, condițiile de creditare mai stricte, aversiunea sporită față de riscuri și presiunea în sensul scăderii prețurilor din sectorul imobiliar pot afecta negativ reziliența debitorilor și a creditorilor, determinând deteriorarea condițiilor economice.

| (3) | Vulnerabilitățile legate de sectorul imobiliar rezidențial pot constitui o sursă de risc sistemic și pot afecta stabilitatea financiară, atât direct, cât și indirect. Efectele directe sunt pierderi din credite la portofoliile de credite ipotecare din cauza unor condiții economice sau financiare nefavorabile și a unor evoluții negative simultane pe piața imobiliară rezidențială. Efectele indirecte se pot referi la ajustări ale consumului gospodăriilor populației, conducând la consecințe suplimentare pentru economia reală și pentru stabilitatea financiară. |
| --- | --- |

(3)

Vulnerabilitățile legate de sectorul imobiliar rezidențial pot constitui o sursă de risc sistemic și pot afecta stabilitatea financiară, atât direct, cât și indirect. Efectele directe sunt pierderi din credite la portofoliile de credite ipotecare din cauza unor condiții economice sau financiare nefavorabile și a unor evoluții negative simultane pe piața imobiliară rezidențială. Efectele indirecte se pot referi la ajustări ale consumului gospodăriilor populației, conducând la consecințe suplimentare pentru economia reală și pentru stabilitatea financiară.

| (4) | Astfel cum se menționează în considerentul 4 din Recomandarea CERS/2013/1 (2), obiectivul final al politicii macroprudențiale este de a contribui la salvgardarea stabilității sistemului financiar în ansamblu, inclusiv prin consolidarea rezilienței sistemului financiar și prin diminuarea acumulării de riscuri sistemice, asigurând pe această cale o contribuție sustenabilă a sectorului financiar la creșterea economică. |
| --- | --- |

(4)

Astfel cum se menționează în considerentul 4 din Recomandarea CERS/2013/1 (2), obiectivul final al politicii macroprudențiale este de a contribui la salvgardarea stabilității sistemului financiar în ansamblu, inclusiv prin consolidarea rezilienței sistemului financiar și prin diminuarea acumulării de riscuri sistemice, asigurând pe această cale o contribuție sustenabilă a sectorului financiar la creșterea economică.

| (5) | În acest scop, autoritățile macroprudențiale pot utiliza una sau mai multe dintre măsurile macroprudențiale bazate pe capital stabilite în Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3) și în Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (4) și/sau măsuri macroprudențiale bazate pe debitor, care se bazează exclusiv pe legislația națională, în funcție de evaluarea riscurilor. În timp ce măsurile bazate pe capital urmăresc în principal să crească reziliența sistemului financiar, măsurile bazate pe debitor pot fi adecvate în special pentru a împiedica acumularea în continuare de riscuri sistemice. |
| --- | --- |

(5)

În acest scop, autoritățile macroprudențiale pot utiliza una sau mai multe dintre măsurile macroprudențiale bazate pe capital stabilite în Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3) și în Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (4) și/sau măsuri macroprudențiale bazate pe debitor, care se bazează exclusiv pe legislația națională, în funcție de evaluarea riscurilor. În timp ce măsurile bazate pe capital urmăresc în principal să crească reziliența sistemului financiar, măsurile bazate pe debitor pot fi adecvate în special pentru a împiedica acumularea în continuare de riscuri sistemice.

| (6) | În plus, Recomandarea CERS/2013/1 recomandă ca statele membre să asigure un cadru juridic care să permită autorităților macroprudențiale să aibă control direct sau competențe de recomandare cu privire la instrumentele macroprudențiale identificate în această recomandare. |
| --- | --- |

(6)

În plus, Recomandarea CERS/2013/1 recomandă ca statele membre să asigure un cadru juridic care să permită autorităților macroprudențiale să aibă control direct sau competențe de recomandare cu privire la instrumentele macroprudențiale identificate în această recomandare.

| (7) | În 2016, Comitetul european pentru risc sistemic (CERS) a desfășurat o evaluare la nivelul Uniunii a vulnerabilităților legate de sectorul imobiliar rezidențial (5). Această evaluare a permis CERS să identifice o serie de vulnerabilități pe termen mediu în mai multe țări drept surse de risc sistemic pentru stabilitatea financiară, ceea ce a condus la emiterea de avertismente către opt țări, printre care Țările de Jos (6). |
| --- | --- |

(7)

În 2016, Comitetul european pentru risc sistemic (CERS) a desfășurat o evaluare la nivelul Uniunii a vulnerabilităților legate de sectorul imobiliar rezidențial (5). Această evaluare a permis CERS să identifice o serie de vulnerabilități pe termen mediu în mai multe țări drept surse de risc sistemic pentru stabilitatea financiară, ceea ce a condus la emiterea de avertismente către opt țări, printre care Țările de Jos (6).

| (8) | În 2016, principala vulnerabilitate identificată pe piața imobiliară rezidențială din Țările de Jos se referea la îndatorarea ridicată a gospodăriilor populației, o proporție semnificativă a deținătorilor de ipoteci având o datorie totală care depășea valoarea locuinței acestora. Această vulnerabilitate reflecta, printre altele, faptul că, deși proporția de noi credite ipotecare cu amortizare crescuse, o proporție semnificativă a creditelor ipotecare existente era fără amortizare – în ciuda faptului că în 2016 nu existau semne de supraevaluare, iar prețurile locuințelor din orașele importante reveneau la nivelurile anterioare crizei. |
| --- | --- |

(8)

În 2016, principala vulnerabilitate identificată pe piața imobiliară rezidențială din Țările de Jos se referea la îndatorarea ridicată a gospodăriilor populației, o proporție semnificativă a deținătorilor de ipoteci având o datorie totală care depășea valoarea locuinței acestora. Această vulnerabilitate reflecta, printre altele, faptul că, deși proporția de noi credite ipotecare cu amortizare crescuse, o proporție semnificativă a creditelor ipotecare existente era fără amortizare – în ciuda faptului că în 2016 nu existau semne de supraevaluare, iar prețurile locuințelor din orașele importante reveneau la nivelurile anterioare crizei.

| (9) | CERS a finalizat recent o evaluare sistematică și prospectivă la nivelul Spațiului Economic European (SEE) a vulnerabilităților legate de sectorul imobiliar rezidențial (7). |
| --- | --- |

(9)

CERS a finalizat recent o evaluare sistematică și prospectivă la nivelul Spațiului Economic European (SEE) a vulnerabilităților legate de sectorul imobiliar rezidențial (7).

| (10) | În ceea ce privește Țările de Jos, această evaluare recentă a arătat că, din 2016, îndatorarea gospodăriilor populației a înregistrat o ușoară scădere, iar ponderea creditelor ipotecare fără amortizare a continuat, de asemenea, să scadă. Pe de altă parte, din 2016, prețurile locuințelor au continuat să crească, conducând la zone de supraevaluare în orașele importante. În acest context, raportul împrumut/garanții (LTV) al creditelor ipotecare noi a rămas ridicat, în special deoarece limita de reglementare de 100 % aplicabilă raportului LTV nu impune garanții reale suplimentare în cazul unei scăderi a prețurilor locuințelor. Vulnerabilitățile prezentate de aceste evoluții în ceea ce privește stabilitatea financiară nu au fost reflectate în aplicarea ponderilor de risc pentru creditele ipotecare în Țările de Jos, care sunt printre cele mai scăzute din SEE. |
| --- | --- |

(10)

În ceea ce privește Țările de Jos, această evaluare recentă a arătat că, din 2016, îndatorarea gospodăriilor populației a înregistrat o ușoară scădere, iar ponderea creditelor ipotecare fără amortizare a continuat, de asemenea, să scadă. Pe de altă parte, din 2016, prețurile locuințelor au continuat să crească, conducând la zone de supraevaluare în orașele importante. În acest context, raportul împrumut/garanții (LTV) al creditelor ipotecare noi a rămas ridicat, în special deoarece limita de reglementare de 100 % aplicabilă raportului LTV nu impune garanții reale suplimentare în cazul unei scăderi a prețurilor locuințelor. Vulnerabilitățile prezentate de aceste evoluții în ceea ce privește stabilitatea financiară nu au fost reflectate în aplicarea ponderilor de risc pentru creditele ipotecare în Țările de Jos, care sunt printre cele mai scăzute din SEE.

| (11) | Din 2016, a continuat înăsprirea treptată a limitei obligatorii din punct de vedere juridic care se aplică raportului LTV, iar aceasta a coborât la 100 % în 2018 (de la 106 % în 2012). În 2018, guvernul neerlandez a anunțat, de asemenea, că va reduce treptat rata maximă la care poate fi dedusă dobânda plătită la creditele ipotecare, de la 49,5 % în 2018 la circa 37 % în 2023. |
| --- | --- |

(11)

Din 2016, a continuat înăsprirea treptată a limitei obligatorii din punct de vedere juridic care se aplică raportului LTV, iar aceasta a coborât la 100 % în 2018 (de la 106 % în 2012). În 2018, guvernul neerlandez a anunțat, de asemenea, că va reduce treptat rata maximă la care poate fi dedusă dobânda plătită la creditele ipotecare, de la 49,5 % în 2018 la circa 37 % în 2023.

| (12) | Deși autoritatea macroprudențială din Țările de Jos (Financieel Stabiliteitscomité) a recomandat o înăsprire suplimentară la 90 % a limitei obligatorii din punct de vedere juridic care se aplică raportului LTV, guvernul neerlandez, care este responsabil de punerea în aplicare a acestor măsuri, a decis să nu urmeze această recomandare. De asemenea, deoarece cadrul juridic actual nu prevede un mecanism „acțiune sau explicații” pentru recomandările formulate de autoritatea macroprudențială, guvernul neerlandez nu a fost obligat în mod formal să își explice inacțiunea în fața autorității macroprudențiale, ci doar și-a explicat poziția în fața parlamentului neerlandez. Cu toate acestea, pentru a aborda vulnerabilitățile identificate în Țările de Jos în ceea ce privește zonele de supraevaluare a prețurilor locuințelor și acoperirea cu garanții reale a creditelor ipotecare noi, ar trebui redusă limita care se aplică raportului LTV. În plus, în prezent nu există măsuri macroprudențiale bazate pe capital – de exemplu, ponderi de risc mai ridicate pentru credite ipotecare – în vigoare pentru a aborda vulnerabilitățile acumulate legate de acoperirea cu garanții reale a creditelor ipotecare existente și de efectele secundare potențiale legate de îndatorarea gospodăriilor populației. |
| --- | --- |

(12)

Deși autoritatea macroprudențială din Țările de Jos (Financieel Stabiliteitscomité) a recomandat o înăsprire suplimentară la 90 % a limitei obligatorii din punct de vedere juridic care se aplică raportului LTV, guvernul neerlandez, care este responsabil de punerea în aplicare a acestor măsuri, a decis să nu urmeze această recomandare. De asemenea, deoarece cadrul juridic actual nu prevede un mecanism „acțiune sau explicații” pentru recomandările formulate de autoritatea macroprudențială, guvernul neerlandez nu a fost obligat în mod formal să își explice inacțiunea în fața autorității macroprudențiale, ci doar și-a explicat poziția în fața parlamentului neerlandez. Cu toate acestea, pentru a aborda vulnerabilitățile identificate în Țările de Jos în ceea ce privește zonele de supraevaluare a prețurilor locuințelor și acoperirea cu garanții reale a creditelor ipotecare noi, ar trebui redusă limita care se aplică raportului LTV. În plus, în prezent nu există măsuri macroprudențiale bazate pe capital – de exemplu, ponderi de risc mai ridicate pentru credite ipotecare – în vigoare pentru a aborda vulnerabilitățile acumulate legate de acoperirea cu garanții reale a creditelor ipotecare existente și de efectele secundare potențiale legate de îndatorarea gospodăriilor populației.

| (13) | Deși raportul serviciul datoriei/venituri (DSTI) pentru creditele ipotecare prezintă caracteristici importante în materie de diminuare a riscurilor, precum ipoteze cu privire la potențiale creșteri ale ratelor dobânzii, anumite elemente ale metodologiei actuale de calibrare a limitei care se aplică raportului DSTI în Țările de Jos reduc eficacitatea măsurii și pot spori efectele prociclice ale acesteia asupra ciclurilor economice și financiare. Deși au fost efectuate anumite ajustări (precum utilizarea unor medii pe patru ani ale raporturilor calculate ca intrări pentru calibrare) pentru a aborda elementele prociclice ale metodologiei, unele dintre aceste elemente persistă. |
| --- | --- |

(13)

Deși raportul serviciul datoriei/venituri (DSTI) pentru creditele ipotecare prezintă caracteristici importante în materie de diminuare a riscurilor, precum ipoteze cu privire la potențiale creșteri ale ratelor dobânzii, anumite elemente ale metodologiei actuale de calibrare a limitei care se aplică raportului DSTI în Țările de Jos reduc eficacitatea măsurii și pot spori efectele prociclice ale acesteia asupra ciclurilor economice și financiare. Deși au fost efectuate anumite ajustări (precum utilizarea unor medii pe patru ani ale raporturilor calculate ca intrări pentru calibrare) pentru a aborda elementele prociclice ale metodologiei, unele dintre aceste elemente persistă.

| (14) | Deși factorii ciclici joacă un rol important în alimentarea vulnerabilităților identificate în Țările de Jos, există și factori structurali care au propulsat aceste vulnerabilități, conducând la un nivel mai ridicat de risc sistemic. Acești factori includ: (i) un deficit de ofertă de locuințe care a exercitat presiuni în sensul creșterii prețurilor locuințelor și a datoriilor gospodăriilor populației care își cumpără propria locuință; și (ii) deductibilitatea fiscală a dobânzilor plătite la creditele ipotecare, care poate funcționa ca un stimulent pentru supraîndatorarea gospodăriilor populației. |
| --- | --- |

(14)

Deși factorii ciclici joacă un rol important în alimentarea vulnerabilităților identificate în Țările de Jos, există și factori structurali care au propulsat aceste vulnerabilități, conducând la un nivel mai ridicat de risc sistemic. Acești factori includ: (i) un deficit de ofertă de locuințe care a exercitat presiuni în sensul creșterii prețurilor locuințelor și a datoriilor gospodăriilor populației care își cumpără propria locuință; și (ii) deductibilitatea fiscală a dobânzilor plătite la creditele ipotecare, care poate funcționa ca un stimulent pentru supraîndatorarea gospodăriilor populației.

| (15) | Prin urmare, CERS a concluzionat că măsurile macroprudențiale existente în Țările de Jos sunt parțial corespunzătoare și parțial suficiente pentru a aborda vulnerabilitățile legate de îndatorarea gospodăriilor populației pe termen mediu. În consecință, sunt necesare măsuri suplimentare pentru a aborda aceste vulnerabilități care pot constitui o sursă de risc sistemic. Măsurile propuse în prezenta recomandare urmăresc să completeze măsurile macroprudențiale existente din Țările de Jos. |
| --- | --- |

(15)

Prin urmare, CERS a concluzionat că măsurile macroprudențiale existente în Țările de Jos sunt parțial corespunzătoare și parțial suficiente pentru a aborda vulnerabilitățile legate de îndatorarea gospodăriilor populației pe termen mediu. În consecință, sunt necesare măsuri suplimentare pentru a aborda aceste vulnerabilități care pot constitui o sursă de risc sistemic. Măsurile propuse în prezenta recomandare urmăresc să completeze măsurile macroprudențiale existente din Țările de Jos.

| (16) | Întrucât, într-o anumită măsură, vulnerabilitățile sunt determinate de factori structurali care depășesc limitele politicii macroprudențiale, sunt necesare alte politici pentru a completa și sprijini măsurile macroprudențiale actuale, în scopul de a aborda mai eficient și mai eficace factorii care contribuie la acumularea de riscuri sistemice pe piața imobiliară rezidențială din Țările de Jos, fără a genera costuri excesive pentru economia reală și pentru sistemul financiar din Țările de Jos. |
| --- | --- |

(16)

Întrucât, într-o anumită măsură, vulnerabilitățile sunt determinate de factori structurali care depășesc limitele politicii macroprudențiale, sunt necesare alte politici pentru a completa și sprijini măsurile macroprudențiale actuale, în scopul de a aborda mai eficient și mai eficace factorii care contribuie la acumularea de riscuri sistemice pe piața imobiliară rezidențială din Țările de Jos, fără a genera costuri excesive pentru economia reală și pentru sistemul financiar din Țările de Jos.

| (17) | Scopul prezentei recomandări este de a recomanda: (a) asigurarea în legislația neerlandeză a unui mecanism „acțiune sau explicații” în legătură cu recomandările emise de autoritatea macroprudențială privind activarea măsurilor obligatorii din punct de vedere juridic bazate pe debitor; (b) înăsprirea limitei obligatorii din punct de vedere juridic existente care se aplică raportului LTV; (c) o modificare a metodologiei de stabilire a limitei maxime care se aplică raportului DSTI; și (d) activarea măsurilor bazate pe capital pentru a asigura reziliența sectorului bancar în legătură cu vulnerabilitățile pe termen mediu identificate în Țările de Jos. Prezenta recomandare urmărește, de asemenea, să sublinieze necesitatea unor măsuri mai ample de controlare a factorilor care facilitează sau promovează creșterea îndatorării gospodăriilor populației. |
| --- | --- |

(17)

Scopul prezentei recomandări este de a recomanda: (a) asigurarea în legislația neerlandeză a unui mecanism „acțiune sau explicații” în legătură cu recomandările emise de autoritatea macroprudențială privind activarea măsurilor obligatorii din punct de vedere juridic bazate pe debitor; (b) înăsprirea limitei obligatorii din punct de vedere juridic existente care se aplică raportului LTV; (c) o modificare a metodologiei de stabilire a limitei maxime care se aplică raportului DSTI; și (d) activarea măsurilor bazate pe capital pentru a asigura reziliența sectorului bancar în legătură cu vulnerabilitățile pe termen mediu identificate în Țările de Jos. Prezenta recomandare urmărește, de asemenea, să sublinieze necesitatea unor măsuri mai ample de controlare a factorilor care facilitează sau promovează creșterea îndatorării gospodăriilor populației.

| (18) | Prezenta recomandare nu aduce atingere mandatelor privind politica monetară ale băncilor centrale din Uniune. |
| --- | --- |

(18)

Prezenta recomandare nu aduce atingere mandatelor privind politica monetară ale băncilor centrale din Uniune.

| (19) | Recomandările CERS sunt publicate după informarea Consiliului Uniunii Europene de către Consiliul general cu privire la intenția acestuia din urmă de a emite aceste recomandări și după ce Consiliul a avut posibilitatea de a-și prezenta reacțiile față de acestea, iar destinatarii au fost informați de intenția publicării, |
| --- | --- |

(19)

Recomandările CERS sunt publicate după informarea Consiliului Uniunii Europene de către Consiliul general cu privire la intenția acestuia din urmă de a emite aceste recomandări și după ce Consiliul a avut posibilitatea de a-și prezenta reacțiile față de acestea, iar destinatarii au fost informați de intenția publicării,

ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:

SECȚIUNEA 1

RECOMANDĂRI

Recomandarea A – Cadru juridic pentru măsuri bazate pe debitor

Se recomandă ca Țările de Jos să asigure că competențele de recomandare ale autorității macroprudențiale cu privire la toate măsurile obligatorii din punct de vedere juridic bazate pe debitor aplicabile sunt completate de un mecanism de tip „acțiune sau explicații” sau, alternativ, atunci când acest lucru nu este posibil în temeiul legislației neerlandeze, să se asigure un mecanism de responsabilizare pentru a face publice opiniile autorității responsabile pentru aplicarea măsurilor bazate pe debitor în urma unei recomandări emise de autoritatea macroprudențială din Țările de Jos.

Recomandarea B – Înăsprirea măsurilor bazate pe debitor și abordarea față de calibrare

| 1. | Se recomandă ca Țările de Jos să reducă limita actuală obligatorie din punct de vedere juridic care se aplică raportului LTV, asigurând astfel că garanțiile reale pentru creditele ipotecare noi sunt suficiente pentru a acoperi pierderile din credite care corespund scăderii potențiale a prețurilor locuințelor în condiții economice sau financiare nefavorabile. |
| --- | --- |

1.

Se recomandă ca Țările de Jos să reducă limita actuală obligatorie din punct de vedere juridic care se aplică raportului LTV, asigurând astfel că garanțiile reale pentru creditele ipotecare noi sunt suficiente pentru a acoperi pierderile din credite care corespund scăderii potențiale a prețurilor locuințelor în condiții economice sau financiare nefavorabile.

| 2. | Se recomandă ca Țările de Jos să-și modifice metodologia de stabilire a limitei maxime care se aplică raportului DSTI, astfel încât măsura să nu conducă la un caracter prociclic sporit al ciclurilor economice și financiare. |
| --- | --- |

2.

Se recomandă ca Țările de Jos să-și modifice metodologia de stabilire a limitei maxime care se aplică raportului DSTI, astfel încât măsura să nu conducă la un caracter prociclic sporit al ciclurilor economice și financiare.

Recomandarea C – Activarea măsurilor bazate pe capital

Se recomandă ca autoritatea macroprudențială, autoritatea desemnată sau autoritatea competentă din Țările de Jos, după caz, să asigure, prin activarea unor măsuri bazate pe capital, reziliența instituțiilor de credit autorizate în Țările de Jos în cazul potențialei materializări a riscului sistemic legat de bunurile imobile rezidențiale, care ar putea conduce la pierderi directe și indirecte din credite rezultate din credite ipotecare sau ca urmare a scăderii consumului gospodăriilor populației cu credite pentru locuințe.

Recomandarea D – Modificări structurale legate de credite ipotecare și de sectorul imobiliar rezidențial

Se recomandă ca Țările de Jos să-și revizuiască politicile, în scopul controlării factorilor structurali care au antrenat vulnerabilitățile identificate în Țările de Jos drept surse de risc sistemic întrucât încurajează gospodăriile populației să contracteze un nivel excesiv de credite ipotecare sau generează o creștere excesivă a prețurilor locuințelor și a datoriilor ipotecare.

SECȚIUNEA 2

PUNERE ÎN APLICARE

1.   Definiții

În sensul prezentei recomandări, se aplică următoarele definiții:

| (a) | „măsuri bazate pe debitor” înseamnă măsuri macroprudențiale care vizează debitorii; |
| --- | --- |

(a)

„măsuri bazate pe debitor” înseamnă măsuri macroprudențiale care vizează debitorii;

| (b) | „control direct” înseamnă capacitatea reală și efectivă de a impune și modifica, atunci când este necesar pentru atingerea unui obiectiv intermediar sau final, măsuri macroprudențiale aplicabile instituțiilor financiare aflate în competența autorității macroprudențiale corespunzătoare; |
| --- | --- |

(b)

„control direct” înseamnă capacitatea reală și efectivă de a impune și modifica, atunci când este necesar pentru atingerea unui obiectiv intermediar sau final, măsuri macroprudențiale aplicabile instituțiilor financiare aflate în competența autorității macroprudențiale corespunzătoare;

| (c) | „competențe de recomandare” înseamnă capacitatea de a ghida prin intermediul recomandărilor aplicarea instrumentelor macroprudențiale, atunci când este necesară atingerea unui obiectiv intermediar sau final; |
| --- | --- |

(c)

„competențe de recomandare” înseamnă capacitatea de a ghida prin intermediul recomandărilor aplicarea instrumentelor macroprudențiale, atunci când este necesară atingerea unui obiectiv intermediar sau final;

| (d) | „raportul împrumut/garanții” (loan-to-value ratio – raportul LTV) înseamnă suma tuturor împrumuturilor sau tranșelor de împrumut garantate de debitor cu bunul imobil în momentul inițierii creditului raportată la valoarea imobilului în momentul inițierii creditului; |
| --- | --- |

(d)

„raportul împrumut/garanții” (loan-to-value ratio – raportul LTV) înseamnă suma tuturor împrumuturilor sau tranșelor de împrumut garantate de debitor cu bunul imobil în momentul inițierii creditului raportată la valoarea imobilului în momentul inițierii creditului;

| (e) | „autoritate macroprudențială” înseamnă o autoritate macroprudențială națională care are obiectivele, mecanismele, competențele, cerințele privind răspunderea și alte caracteristici prevăzute în Recomandarea CERS/2011/3 (8); |
| --- | --- |

(e)

„autoritate macroprudențială” înseamnă o autoritate macroprudențială națională care are obiectivele, mecanismele, competențele, cerințele privind răspunderea și alte caracteristici prevăzute în Recomandarea CERS/2011/3 (8);

| (f) | „serviciul datoriei” înseamnă valoarea combinată a dobânzilor și rambursării principalului aferentă datoriilor totale ale unui debitor într-o anumită perioadă de timp (în general, un an); |
| --- | --- |

(f)

„serviciul datoriei” înseamnă valoarea combinată a dobânzilor și rambursării principalului aferentă datoriilor totale ale unui debitor într-o anumită perioadă de timp (în general, un an);

| (g) | „raportul serviciul datoriei/venituri” (debt-service-to-income ratio – raportul DSTI) înseamnă valoarea totală anuală a serviciului datoriei raportată la venitul disponibil total anual al debitorului în momentul inițierii creditului; |
| --- | --- |

(g)

„raportul serviciul datoriei/venituri” (debt-service-to-income ratio – raportul DSTI) înseamnă valoarea totală anuală a serviciului datoriei raportată la venitul disponibil total anual al debitorului în momentul inițierii creditului;

| (h) | „termen mediu” înseamnă un orizont de trei ani; |
| --- | --- |

(h)

„termen mediu” înseamnă un orizont de trei ani;

| (i) | „măsuri obligatorii din punct de vedere juridic bazate pe debitor” înseamnă măsuri bazate pe debitor care sunt introduse prin acte cu caracter juridic obligatoriu. |
| --- | --- |

(i)

„măsuri obligatorii din punct de vedere juridic bazate pe debitor” înseamnă măsuri bazate pe debitor care sunt introduse prin acte cu caracter juridic obligatoriu.

2.   Criterii de punere în aplicare

| 1. | Aplicarea prezentei recomandări trebuie să țină cont de următoarele criterii:






  (a) | principiul proporționalității ar trebui respectat în mod corespunzător, ținând cont de obiectivul și conținutul Recomandării A, Recomandării B, Recomandării C și Recomandării D; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

principiul proporționalității ar trebui respectat în mod corespunzător, ținând cont de obiectivul și conținutul Recomandării A, Recomandării B, Recomandării C și Recomandării D;

| (b) | la scăderea limitei existente care se aplică raportului LTV în temeiul Recomandării B, calibrarea și introducerea treptată a măsurii ar trebui să țină seama de poziția Țările de Jos în cadrul ciclurilor economice și financiare, precum și de orice implicații potențiale în ceea ce privește costurile și beneficiile aferente; |
| --- | --- |

(b)

la scăderea limitei existente care se aplică raportului LTV în temeiul Recomandării B, calibrarea și introducerea treptată a măsurii ar trebui să țină seama de poziția Țările de Jos în cadrul ciclurilor economice și financiare, precum și de orice implicații potențiale în ceea ce privește costurile și beneficiile aferente;

| (c) | la activarea măsurilor bazate pe capital în temeiul Recomandării C, calibrarea și introducerea treptată a acestora ar trebui să țină seama de poziția Țările de Jos în cadrul ciclurilor economice și financiare, precum și de orice implicații potențiale în ceea ce privește costurile și beneficiile aferente; |
| --- | --- |

(c)

la activarea măsurilor bazate pe capital în temeiul Recomandării C, calibrarea și introducerea treptată a acestora ar trebui să țină seama de poziția Țările de Jos în cadrul ciclurilor economice și financiare, precum și de orice implicații potențiale în ceea ce privește costurile și beneficiile aferente;

| (d) | în ceea ce privește Recomandarea D, la efectuarea unor modificări ale politicilor, introducerea treptată a acestor măsuri ar trebui să țină seama de poziția Țărilor de Jos în cadrul ciclurilor economice și financiare, astfel încât aceste măsuri să nu contribuie la amplificarea sau declanșarea materializării vulnerabilităților acumulate în sectorul imobiliar rezidențial din Țările de Jos; |
| --- | --- |

(d)

în ceea ce privește Recomandarea D, la efectuarea unor modificări ale politicilor, introducerea treptată a acestor măsuri ar trebui să țină seama de poziția Țărilor de Jos în cadrul ciclurilor economice și financiare, astfel încât aceste măsuri să nu contribuie la amplificarea sau declanșarea materializării vulnerabilităților acumulate în sectorul imobiliar rezidențial din Țările de Jos;

| (e) | în anexa I se prevăd criterii specifice de respectare a Recomandării B, Recomandării C și Recomandării D. |
| --- | --- |

(e)

în anexa I se prevăd criterii specifice de respectare a Recomandării B, Recomandării C și Recomandării D.

| 2. | Destinatarii prezentei recomandări trebuie să raporteze CERS și Consiliului cu privire la măsurile adoptate ca urmare a prezentei recomandări sau să justifice în mod adecvat lipsa lor de acțiune. Rapoartele ar trebui să cuprindă cel puțin:






  (a) | informații privind conținutul și calendarul măsurilor luate; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

informații privind conținutul și calendarul măsurilor luate;

| (b) | o evaluare a vulnerabilităților legate de zonele de supraevaluare a prețurilor locuințelor și de acoperirea cu garanții reale a creditelor ipotecare noi și existente, inclusiv distribuția creditelor ipotecare noi în funcție de raporturile LTV ale acestora, raporturile relevante fiind calculate în conformitate cu anexa IV la Recomandarea CERS/2016/14 a Comitetului european pentru risc sistemic (9), împreună cu funcționarea măsurilor luate, având în vedere obiectivele prezentei recomandări; |
| --- | --- |

(b)

o evaluare a vulnerabilităților legate de zonele de supraevaluare a prețurilor locuințelor și de acoperirea cu garanții reale a creditelor ipotecare noi și existente, inclusiv distribuția creditelor ipotecare noi în funcție de raporturile LTV ale acestora, raporturile relevante fiind calculate în conformitate cu anexa IV la Recomandarea CERS/2016/14 a Comitetului european pentru risc sistemic (9), împreună cu funcționarea măsurilor luate, având în vedere obiectivele prezentei recomandări;

| (c) | justificarea detaliată a lipsei de acțiune sau a abaterii de la prezenta recomandare, inclusiv a oricăror întârzieri. |
| --- | --- |

(c)

justificarea detaliată a lipsei de acțiune sau a abaterii de la prezenta recomandare, inclusiv a oricăror întârzieri.

3.   Calendar pentru măsurile aplicate ca urmare a recomandării

Destinatarii prezentei recomandări trebuie să transmită CERS și Consiliului rapoarte cu privire la măsurile adoptate ca răspuns la prezenta recomandare sau să justifice în mod adecvat orice lipsă de acțiune, conform calendarului menționat în continuare.

| (a) | Recomandarea A

  Până la 31 martie 2021, destinatarul Recomandării A trebuie să transmită CERS și Consiliului un raport final privind punerea în aplicare a Recomandării A. |
| --- | --- |

(a)

Recomandarea A

Până la 31 martie 2021, destinatarul Recomandării A trebuie să transmită CERS și Consiliului un raport final privind punerea în aplicare a Recomandării A.

| (b) | Recomandarea B

  Până la 31 octombrie 2020, iar ulterior anual până la 31 octombrie 2022, destinatarul subrecomandării B(1) trebuie să prezinte CERS și Consiliului un raport privind măsurile luate în ceea ce privește înăsprirea măsurilor bazate pe debitor. În cazul în care există mai multe organisme cu responsabilități privind luarea de măsuri pentru abordarea vulnerabilităților identificate, ar trebui prezentat un raport comun.
  Până la 31 martie 2021, destinatarul subrecomandării B(2) trebuie să prezinte CERS și Consiliului un raport privind punerea în aplicare a subrecomandării B(2). În cazul în care există mai multe organisme cu responsabilități privind luarea de măsuri pentru abordarea vulnerabilităților identificate, ar trebui prezentat un raport comun. |
| --- | --- |

(b)

Recomandarea B

Până la 31 octombrie 2020, iar ulterior anual până la 31 octombrie 2022, destinatarul subrecomandării B(1) trebuie să prezinte CERS și Consiliului un raport privind măsurile luate în ceea ce privește înăsprirea măsurilor bazate pe debitor. În cazul în care există mai multe organisme cu responsabilități privind luarea de măsuri pentru abordarea vulnerabilităților identificate, ar trebui prezentat un raport comun.

Până la 31 martie 2021, destinatarul subrecomandării B(2) trebuie să prezinte CERS și Consiliului un raport privind punerea în aplicare a subrecomandării B(2). În cazul în care există mai multe organisme cu responsabilități privind luarea de măsuri pentru abordarea vulnerabilităților identificate, ar trebui prezentat un raport comun.

| (c) | Recomandarea C

  Până la 31 octombrie 2020, iar ulterior anual până la 31 octombrie 2022, destinatarii Recomandării C trebuie să prezinte CERS și Consiliului un raport privind măsurile luate în ceea ce privește punerea în aplicare a măsurilor bazate pe capital. În cazul în care există mai multe organisme cu responsabilități privind luarea de măsuri pentru abordarea vulnerabilităților identificate, ar trebui prezentat un raport comun. |
| --- | --- |

(c)

Recomandarea C

Până la 31 octombrie 2020, iar ulterior anual până la 31 octombrie 2022, destinatarii Recomandării C trebuie să prezinte CERS și Consiliului un raport privind măsurile luate în ceea ce privește punerea în aplicare a măsurilor bazate pe capital. În cazul în care există mai multe organisme cu responsabilități privind luarea de măsuri pentru abordarea vulnerabilităților identificate, ar trebui prezentat un raport comun.

| (d) | Recomandarea D

  Până la 31 octombrie 2022, destinatarul Recomandării D trebuie să transmită CERS și Consiliului un raport privind punerea în aplicare a Recomandării D. În cazul în care există mai multe organisme cu responsabilități privind luarea de măsuri pentru abordarea vulnerabilităților identificate, ar trebui prezentat un raport comun. |
| --- | --- |

(d)

Recomandarea D

Până la 31 octombrie 2022, destinatarul Recomandării D trebuie să transmită CERS și Consiliului un raport privind punerea în aplicare a Recomandării D. În cazul în care există mai multe organisme cu responsabilități privind luarea de măsuri pentru abordarea vulnerabilităților identificate, ar trebui prezentat un raport comun.

4.   Monitorizare și evaluare

| 1. | Secretariatul CERS:






  (a) | va oferi asistență destinatarilor, asigurând coordonarea raportării, furnizarea de modele relevante și, dacă este cazul, informații detaliate privind procedura și calendarul pentru măsurile adoptate în urma recomandării; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

va oferi asistență destinatarilor, asigurând coordonarea raportării, furnizarea de modele relevante și, dacă este cazul, informații detaliate privind procedura și calendarul pentru măsurile adoptate în urma recomandării;

| (b) | va verifica măsurile aplicate de destinatari, va acorda asistență la cerere și va prezenta Consiliului general rapoarte privind măsurile aplicate. Vor fi inițiate trei evaluări, după cum urmează:






  (i) | până la 31 decembrie 2020, cu privire la punerea în aplicare a subrecomandării B(1) și a Recomandării C; |
| --- | --- | --- |

(b)

va verifica măsurile aplicate de destinatari, va acorda asistență la cerere și va prezenta Consiliului general rapoarte privind măsurile aplicate. Vor fi inițiate trei evaluări, după cum urmează:

(i)

până la 31 decembrie 2020, cu privire la punerea în aplicare a subrecomandării B(1) și a Recomandării C;

| (ii) | până la 31 decembrie 2021, cu privire la punerea în aplicare a Recomandării A, a subrecomandărilor B(1) și B(2) și a Recomandării C; |
| --- | --- |

(ii)

până la 31 decembrie 2021, cu privire la punerea în aplicare a Recomandării A, a subrecomandărilor B(1) și B(2) și a Recomandării C;

| (iii) | până la 31 decembrie 2022, cu privire la punerea în aplicare a subrecomandării B(1) și a Recomandărilor C și D. |
| --- | --- |

(iii)

până la 31 decembrie 2022, cu privire la punerea în aplicare a subrecomandării B(1) și a Recomandărilor C și D.

| 2. | Consiliul general va evalua măsurile și justificările raportate de către destinatari și, după caz, poate decide că prezenta recomandare nu a fost respectată și destinatarul nu a justificat în mod adecvat lipsa de acțiune. |
| --- | --- |

2.

Adoptată la Frankfurt pe Main, 27 iunie 2019.

Șeful secretariatului CERS,

în numele Consiliului general al CERS

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  JO L 331, 15.12.2010, p. 1.

1

(2)  Recomandarea CERS/2013/1 a Comitetului european pentru risc sistemic din 4 aprilie 2013 privind obiectivele intermediare și instrumentele politicii macroprudențiale (JO C 170, 15.6.2013, p. 1).

2

(3)  Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 cu privire la accesul la activitatea instituțiilor de credit și supravegherea prudențială a instituțiilor de credit și a firmelor de investiții, de modificare a Directivei 2002/87/CE și de abrogare a Directivelor 2006/48/CE și 2006/49/CE (JO L 176, 27.6.2013, p. 338).

3

(4)  Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 iunie 2013 privind cerințele prudențiale pentru instituțiile de credit și firmele de investiții și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (JO L 176, 27.6.2013, p. 1).

4

(5)  A se vedea Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector („Vulnerabilități în sectorul imobiliar rezidențial din UE”), CERS, noiembrie 2016, disponibil pe website-ul CERS, la adresa www.esrb.europa.eu.

5

Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector

(6)  Avertismentul CERS/2016/10 al Comitetului european pentru risc sistemic din 22 septembrie 2016 privind vulnerabilitățile pe termen mediu ale sectorului imobiliar rezidențial din Țările de Jos (JO C 31, 31.1.2017, p. 53).

6

(7)  A se vedea Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries („Vulnerabilități în sectorul imobiliar rezidențial al statelor SEE”), CERS, 2019, disponibil pe website-ul CERS, la adresa www.esrb.europa.eu.

7

Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries

(8)  Recomandarea CERS/2011/3 a Comitetului european pentru risc sistemic din 22 decembrie 2011 privind mandatul macroprudențial al autorităților naționale (JO C 41, 14.2.2012, p. 1).

8

(9)  Recomandarea CERS/2016/14 a Comitetului european pentru risc sistemic din 31 octombrie 2016 privind acoperirea unor lacune la nivelul datelor privind bunurile imobile (JO C 31, 31.1.2017, p. 1).

9

---

ANEXA I

SPECIFICAREA CRITERIILOR DE CONFORMITATE APLICABILE RECOMANDĂRILOR

Recomandarea B – Înăsprirea măsurilor bazate pe debitor și abordarea față de calibrare

Următorul criteriu de conformitate este aplicabil subrecomandării B(1).

Înainte de scăderea în continuare a limitelor existente care se aplică raportului împrumut/garanții (LTV), ar trebui realizată o evaluare a poziției Țărilor de Jos în cadrul ciclurilor economice și financiare, pentru a determina o calibrare și introducere treptată corespunzătoare a acestor măsuri.

Următorul criteriu de conformitate este aplicabil subrecomandării B(2).

La calibrarea limitei care se aplică raportului DSTI, Țările de Jos ar trebui să evalueze efectele prociclice potențiale ale diferitelor elemente ale metodologiei utilizate pentru calibrare.

Recomandarea C – Activarea măsurilor bazate pe capital

Următoarele criterii de conformitate sunt aplicabile Recomandării C.

| 1. | Înainte de activarea măsurilor bazate pe capital, ar trebui realizată o evaluare a poziției Țărilor de Jos în cadrul ciclurilor economice și financiare, pentru a determina dacă activarea acestor măsuri ar fi corespunzătoare. |
| --- | --- |

1.

Înainte de activarea măsurilor bazate pe capital, ar trebui realizată o evaluare a poziției Țărilor de Jos în cadrul ciclurilor economice și financiare, pentru a determina dacă activarea acestor măsuri ar fi corespunzătoare.

| 2. | După activarea măsurilor bazate pe capital, poate fi necesară înăsprirea suplimentară a acestora sau activarea unor măsuri macroprudențiale suplimentare pentru a aborda vulnerabilitățile identificate în Țările de Jos; acest lucru va depinde de setul de măsuri bazate pe capital activate, de calibrarea inițială a acestor măsurilor și de rezultatele evaluării vulnerabilităților. |
| --- | --- |

2.

După activarea măsurilor bazate pe capital, poate fi necesară înăsprirea suplimentară a acestora sau activarea unor măsuri macroprudențiale suplimentare pentru a aborda vulnerabilitățile identificate în Țările de Jos; acest lucru va depinde de setul de măsuri bazate pe capital activate, de calibrarea inițială a acestor măsurilor și de rezultatele evaluării vulnerabilităților.

Recomandarea D – Modificări structurale legate de credite ipotecare și de sectorul imobiliar rezidențial

Următorul criteriu de conformitate este aplicabil Recomandării D.

La formularea opțiunilor de politică și înainte de punerea în aplicare a oricăror modificări ale politicilor, ar trebui realizată o evaluare a impactului măsurilor propuse, ținând seama de poziția Țărilor de Jos în cadrul ciclurilor economice și financiare, pentru a asigura că aceste măsuri nu amplifică sau declanșează materializarea vulnerabilităților acumulate în sectorul imobiliar rezidențial din Țărilor de Jos.

---

| 30.10.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 366/29 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 366/29

---

RECOMANDAREA COMITETULUI EUROPEAN PENTRU RISC SISTEMIC

din 27 iunie 2019

privind vulnerabilitățile pe termen mediu ale sectorului imobiliar rezidențial din Finlanda

(CERS/2019/8)

(2019/C 366/05)

CONSILIUL GENERAL AL COMITETULUI EUROPEAN PENTRU RISC SISTEMIC,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1092/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 privind supravegherea macroprudențială la nivelul Uniunii Europene a sistemului financiar și de înființare a unui Comitet european pentru risc sistemic  (1), în special articolele 3, 16, 17 și 18,

întrucât:

| (1) | Sectorul imobiliar joacă un rol important în economie, iar evoluțiile acestuia pot avea o influență semnificativă asupra sistemului financiar. Crizele financiare din trecut au demonstrat că evoluțiile nesustenabile de pe piețele imobiliare pot avea repercusiuni grave asupra stabilității sistemului financiar și a economiei în ansamblu, ceea ce poate conduce și la efecte negative de propagare transfrontalieră. Evoluțiile nefavorabile de pe piețele imobiliare din anumite state membre au condus în trecut la pierderi mari din credite și/sau au avut un impact negativ asupra economiei reale. Aceste efecte reflectă interacțiunea strânsă dintre sectorul imobiliar, furnizorii de finanțare și alte sectoare economice. În plus, circuitele de răspuns puternice dintre sistemul financiar și economia reală amplifică orice evoluție negativă. |
| --- | --- |

(1)

Sectorul imobiliar joacă un rol important în economie, iar evoluțiile acestuia pot avea o influență semnificativă asupra sistemului financiar. Crizele financiare din trecut au demonstrat că evoluțiile nesustenabile de pe piețele imobiliare pot avea repercusiuni grave asupra stabilității sistemului financiar și a economiei în ansamblu, ceea ce poate conduce și la efecte negative de propagare transfrontalieră. Evoluțiile nefavorabile de pe piețele imobiliare din anumite state membre au condus în trecut la pierderi mari din credite și/sau au avut un impact negativ asupra economiei reale. Aceste efecte reflectă interacțiunea strânsă dintre sectorul imobiliar, furnizorii de finanțare și alte sectoare economice. În plus, circuitele de răspuns puternice dintre sistemul financiar și economia reală amplifică orice evoluție negativă.

| (2) | Aceste legături sunt importante deoarece arată că riscurile care provin din sectorul imobiliar pot avea un impact sistemic de natură prociclică. Vulnerabilitățile sistemului financiar tind să se acumuleze în faza de ascensiune a ciclului imobiliar. Riscurile finanțării, percepute ca fiind mai scăzute, și accesul mai facil la aceasta pot contribui la o expansiune rapidă a creditului și a investițiilor, în paralel cu o cerere sporită pentru bunuri imobile, exercitând presiuni în sensul creșterii prețurilor imobilelor. Întrucât valorile rezultate mai mari ale garanțiilor reale favorizează în continuare cererea și oferta de credit, aceste dinamici autosusținute pot conduce la potențiale consecințe sistemice. În schimb, în faza de declin a ciclului imobiliar, condițiile de creditare mai stricte, aversiunea sporită față de riscuri și presiunea în sensul scăderii prețurilor din sectorul imobiliar pot afecta negativ reziliența debitorilor și a creditorilor, determinând deteriorarea condițiilor economice. |
| --- | --- |

(2)

Aceste legături sunt importante deoarece arată că riscurile care provin din sectorul imobiliar pot avea un impact sistemic de natură prociclică. Vulnerabilitățile sistemului financiar tind să se acumuleze în faza de ascensiune a ciclului imobiliar. Riscurile finanțării, percepute ca fiind mai scăzute, și accesul mai facil la aceasta pot contribui la o expansiune rapidă a creditului și a investițiilor, în paralel cu o cerere sporită pentru bunuri imobile, exercitând presiuni în sensul creșterii prețurilor imobilelor. Întrucât valorile rezultate mai mari ale garanțiilor reale favorizează în continuare cererea și oferta de credit, aceste dinamici autosusținute pot conduce la potențiale consecințe sistemice. În schimb, în faza de declin a ciclului imobiliar, condițiile de creditare mai stricte, aversiunea sporită față de riscuri și presiunea în sensul scăderii prețurilor din sectorul imobiliar pot afecta negativ reziliența debitorilor și a creditorilor, determinând deteriorarea condițiilor economice.

| (3) | Vulnerabilitățile legate de sectorul imobiliar rezidențial pot constitui o sursă de risc sistemic și pot afecta stabilitatea financiară, atât direct, cât și indirect. Efectele directe sunt pierderi din credite la portofoliile de credite ipotecare din cauza unor condiții economice sau financiare nefavorabile și a unor evoluții negative simultane pe piața imobiliară rezidențială. Efectele indirecte se pot referi la ajustări ale consumului gospodăriilor populației, conducând la consecințe suplimentare pentru economia reală și pentru stabilitatea financiară. |
| --- | --- |

(3)

Vulnerabilitățile legate de sectorul imobiliar rezidențial pot constitui o sursă de risc sistemic și pot afecta stabilitatea financiară, atât direct, cât și indirect. Efectele directe sunt pierderi din credite la portofoliile de credite ipotecare din cauza unor condiții economice sau financiare nefavorabile și a unor evoluții negative simultane pe piața imobiliară rezidențială. Efectele indirecte se pot referi la ajustări ale consumului gospodăriilor populației, conducând la consecințe suplimentare pentru economia reală și pentru stabilitatea financiară.

| (4) | Astfel cum se menționează în considerentul 4 din Recomandarea CERS/2013/1 (2), obiectivul final al politicii macroprudențiale este de a contribui la salvgardarea stabilității sistemului financiar în ansamblu, inclusiv prin consolidarea rezilienței sistemului financiar și prin diminuarea acumulării de riscuri sistemice, asigurând pe această cale o contribuție sustenabilă a sectorului financiar la creșterea economică. |
| --- | --- |

(4)

Astfel cum se menționează în considerentul 4 din Recomandarea CERS/2013/1 (2), obiectivul final al politicii macroprudențiale este de a contribui la salvgardarea stabilității sistemului financiar în ansamblu, inclusiv prin consolidarea rezilienței sistemului financiar și prin diminuarea acumulării de riscuri sistemice, asigurând pe această cale o contribuție sustenabilă a sectorului financiar la creșterea economică.

| (5) | În acest scop, autoritățile macroprudențiale pot utiliza una sau mai multe dintre măsurile macroprudențiale bazate pe capital stabilite în Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3) și în Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (4) și/sau măsuri macroprudențiale bazate pe debitor, care se bazează exclusiv pe legislația națională, în funcție de evaluarea riscurilor. În timp ce măsurile bazate pe capital urmăresc în principal să crească reziliența sistemului financiar, măsurile bazate pe debitor pot fi adecvate în special pentru a împiedica acumularea în continuare de riscuri sistemice. |
| --- | --- |

(5)

În acest scop, autoritățile macroprudențiale pot utiliza una sau mai multe dintre măsurile macroprudențiale bazate pe capital stabilite în Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3) și în Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (4) și/sau măsuri macroprudențiale bazate pe debitor, care se bazează exclusiv pe legislația națională, în funcție de evaluarea riscurilor. În timp ce măsurile bazate pe capital urmăresc în principal să crească reziliența sistemului financiar, măsurile bazate pe debitor pot fi adecvate în special pentru a împiedica acumularea în continuare de riscuri sistemice.

| (6) | În plus, Recomandarea CERS/2013/1 recomandă ca statele membre să asigure un cadru juridic care să permită autorităților macroprudențiale să aibă control direct sau competențe de recomandare cu privire la instrumentele macroprudențiale identificate în această recomandare. |
| --- | --- |

(6)

În plus, Recomandarea CERS/2013/1 recomandă ca statele membre să asigure un cadru juridic care să permită autorităților macroprudențiale să aibă control direct sau competențe de recomandare cu privire la instrumentele macroprudențiale identificate în această recomandare.

| (7) | În 2016, Comitetul european pentru risc sistemic (CERS) a desfășurat o evaluare la nivelul Uniunii a vulnerabilităților legate de sectorul imobiliar rezidențial (5). Această evaluare a permis CERS să identifice o serie de vulnerabilități pe termen mediu în mai multe țări drept surse de risc sistemic pentru stabilitatea financiară, ceea ce a condus la emiterea de avertismente către opt țări, printre care Finlanda (6). |
| --- | --- |

(7)

În 2016, Comitetul european pentru risc sistemic (CERS) a desfășurat o evaluare la nivelul Uniunii a vulnerabilităților legate de sectorul imobiliar rezidențial (5). Această evaluare a permis CERS să identifice o serie de vulnerabilități pe termen mediu în mai multe țări drept surse de risc sistemic pentru stabilitatea financiară, ceea ce a condus la emiterea de avertismente către opt țări, printre care Finlanda (6).

| (8) | În 2016, principala vulnerabilitate identificată pe piața imobiliară rezidențială din Finlanda consta în îndatorarea ridicată și în creștere a gospodăriilor populației, o proporție semnificativă a gospodăriilor populației fiind potențial vulnerabilă la condiții economice sau financiare nefavorabile sau la evoluții negative pe această piață. |
| --- | --- |

(8)

În 2016, principala vulnerabilitate identificată pe piața imobiliară rezidențială din Finlanda consta în îndatorarea ridicată și în creștere a gospodăriilor populației, o proporție semnificativă a gospodăriilor populației fiind potențial vulnerabilă la condiții economice sau financiare nefavorabile sau la evoluții negative pe această piață.

| (9) | CERS a finalizat recent o evaluare sistematică și prospectivă la nivelul Spațiului Economic European (SEE) a vulnerabilităților legate de sectorul imobiliar rezidențial (7). |
| --- | --- |

(9)

CERS a finalizat recent o evaluare sistematică și prospectivă la nivelul Spațiului Economic European (SEE) a vulnerabilităților legate de sectorul imobiliar rezidențial (7).

| (10) | În ceea ce privește Finlanda, această evaluare recentă a arătat că îndatorarea gospodăriilor populației este mai ridicată decât în 2016. Recent, această creștere a fost explicată parțial de credite contractate de societăți din domeniul rezidențial (8), iar apoi rambursate din venitul gospodăriilor populației și al altor investitori care dețin acțiuni la aceste societăți. În plus, noile dovezi disponibile referitoare la normele de creditare pentru credite ipotecare noi sprijină dovezile anterioare privind vulnerabilitatea potențială a unei proporții semnificative a gospodăriilor populației care contractează credite ipotecare noi la condiții economice sau financiare nefavorabile sau la evoluții negative pe piața imobiliară rezidențială. |
| --- | --- |

(10)

În ceea ce privește Finlanda, această evaluare recentă a arătat că îndatorarea gospodăriilor populației este mai ridicată decât în 2016. Recent, această creștere a fost explicată parțial de credite contractate de societăți din domeniul rezidențial (8), iar apoi rambursate din venitul gospodăriilor populației și al altor investitori care dețin acțiuni la aceste societăți. În plus, noile dovezi disponibile referitoare la normele de creditare pentru credite ipotecare noi sprijină dovezile anterioare privind vulnerabilitatea potențială a unei proporții semnificative a gospodăriilor populației care contractează credite ipotecare noi la condiții economice sau financiare nefavorabile sau la evoluții negative pe piața imobiliară rezidențială.

| (11) | Din 2016, autoritățile naționale din Finlanda au înăsprit sau au introdus mai multe măsuri bazate pe debitor și pe capital: (i) în 2017, Consiliul Finanssivalvonta (autoritatea de supraveghere financiară din Finlanda) a introdus, în conformitate cu articolul 458 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, un nivel minim de 15 % al ponderii de risc medii pentru creditele pentru locuințe aferent instituțiilor de credit care utilizează abordarea bazată pe modele interne de rating; (ii) în 2018, a fost impus tuturor instituțiilor de credit un amortizor de risc sistemic între 1 % și 3 %; (iii) în 2018, limita care se aplică raportului împrumut/garanții (LTV) a fost înăsprită de la 90 % la 85 %; și (iv) tot în 2018, Finanssivalvonta a emis recomandări referitoare la normele de creditare pentru credite noi, care s-au aplicat și creditelor acordate societăților din domeniul rezidențial. În plus, deductibilitatea fiscală a cheltuielilor cu dobânzile ipotecare a fost redusă de la 100 % în 2011 la 25 % în 2019. |
| --- | --- |

(11)

Din 2016, autoritățile naționale din Finlanda au înăsprit sau au introdus mai multe măsuri bazate pe debitor și pe capital: (i) în 2017, Consiliul Finanssivalvonta (autoritatea de supraveghere financiară din Finlanda) a introdus, în conformitate cu articolul 458 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, un nivel minim de 15 % al ponderii de risc medii pentru creditele pentru locuințe aferent instituțiilor de credit care utilizează abordarea bazată pe modele interne de rating; (ii) în 2018, a fost impus tuturor instituțiilor de credit un amortizor de risc sistemic între 1 % și 3 %; (iii) în 2018, limita care se aplică raportului împrumut/garanții (LTV) a fost înăsprită de la 90 % la 85 %; și (iv) tot în 2018, Finanssivalvonta a emis recomandări referitoare la normele de creditare pentru credite noi, care s-au aplicat și creditelor acordate societăților din domeniul rezidențial. În plus, deductibilitatea fiscală a cheltuielilor cu dobânzile ipotecare a fost redusă de la 100 % în 2011 la 25 % în 2019.

| (12) | În ciuda acestor măsuri recent introduse și cu excepția limitei care se aplică raportului LTV, alte măsuri obligatorii din punct de vedere juridic bazate pe debitor, și anume limite care se aplică raportului datorii/venituri (DTI) și raportului serviciul datoriei/venituri (DSTI), precum și limite ale scadențelor, încă nu sunt disponibile în Finlanda, deși astfel de măsuri pot fi necesare pe termen mediu în cazul în care vulnerabilitățile legate de îndatorarea gospodăriilor populației continuă să crească. Activarea limitelor care se aplică fie raportului DTI, fie raportului DSTI, în combinație cu limite ale scadenței, ar crește eficacitatea măsurilor macroprudențiale deja existente. În plus, raportul LTV este în prezent definit într-un mod care permite altor active decât activele imobiliare să fie considerate garanții reale. |
| --- | --- |

(12)

În ciuda acestor măsuri recent introduse și cu excepția limitei care se aplică raportului LTV, alte măsuri obligatorii din punct de vedere juridic bazate pe debitor, și anume limite care se aplică raportului datorii/venituri (DTI) și raportului serviciul datoriei/venituri (DSTI), precum și limite ale scadențelor, încă nu sunt disponibile în Finlanda, deși astfel de măsuri pot fi necesare pe termen mediu în cazul în care vulnerabilitățile legate de îndatorarea gospodăriilor populației continuă să crească. Activarea limitelor care se aplică fie raportului DTI, fie raportului DSTI, în combinație cu limite ale scadenței, ar crește eficacitatea măsurilor macroprudențiale deja existente. În plus, raportul LTV este în prezent definit într-un mod care permite altor active decât activele imobiliare să fie considerate garanții reale.

| (13) | Prin urmare, CERS a concluzionat că măsurile macroprudențiale existente sau disponibile în Finlanda sunt parțial corespunzătoare și parțial suficiente pentru a aborda vulnerabilitățile legate de îndatorarea gospodăriilor populației pe termen mediu. În consecință, sunt necesare măsuri suplimentare pentru a aborda aceste vulnerabilități care pot constitui o sursă de risc sistemic. Măsurile propuse în prezenta recomandare urmăresc să completeze măsurile macroprudențiale existente din Finlanda. |
| --- | --- |

(13)

Prin urmare, CERS a concluzionat că măsurile macroprudențiale existente sau disponibile în Finlanda sunt parțial corespunzătoare și parțial suficiente pentru a aborda vulnerabilitățile legate de îndatorarea gospodăriilor populației pe termen mediu. În consecință, sunt necesare măsuri suplimentare pentru a aborda aceste vulnerabilități care pot constitui o sursă de risc sistemic. Măsurile propuse în prezenta recomandare urmăresc să completeze măsurile macroprudențiale existente din Finlanda.

| (14) | Scopul prezentei recomandări este de a recomanda includerea în legislația finlandeză a unor măsuri suplimentare obligatorii din punct de vedere juridic bazate pe debitor, precum și adoptarea unor astfel de măsuri pentru a preveni creșterea vulnerabilităților legate de îndatorarea gospodăriilor populației. |
| --- | --- |

(14)

Scopul prezentei recomandări este de a recomanda includerea în legislația finlandeză a unor măsuri suplimentare obligatorii din punct de vedere juridic bazate pe debitor, precum și adoptarea unor astfel de măsuri pentru a preveni creșterea vulnerabilităților legate de îndatorarea gospodăriilor populației.

| (15) | Prezenta recomandare nu aduce atingere mandatelor privind politica monetară ale băncilor centrale din Uniune. |
| --- | --- |

(15)

Prezenta recomandare nu aduce atingere mandatelor privind politica monetară ale băncilor centrale din Uniune.

| (16) | Recomandările CERS sunt publicate după informarea Consiliului Uniunii Europene de către Consiliul general cu privire la intenția acestuia din urmă de a emite aceste recomandări și după ce Consiliul a avut posibilitatea de a-și prezenta reacțiile față de acestea, iar destinatarii au fost informați de intenția publicării, |
| --- | --- |

(16)

Recomandările CERS sunt publicate după informarea Consiliului Uniunii Europene de către Consiliul general cu privire la intenția acestuia din urmă de a emite aceste recomandări și după ce Consiliul a avut posibilitatea de a-și prezenta reacțiile față de acestea, iar destinatarii au fost informați de intenția publicării,

ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:

SECȚIUNEA 1

RECOMANDĂRI

Recomandarea A – Cadru juridic pentru măsuri bazate pe debitor

| 1. | Se recomandă ca Finlanda să asigure că actualul cadru juridic pentru măsuri bazate pe debitor include cel puțin următoarele măsuri obligatorii din punct de vedere juridic bazate pe debitor:






  (a) | limite care se aplică raportului DTI sau limite care se aplică raportului DSTI; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

limite care se aplică raportului DTI sau limite care se aplică raportului DSTI;

| (b) | limite care se aplică raportului LTV; și |
| --- | --- |

(b)

limite care se aplică raportului LTV; și

| (c) | limite ale scadențelor. |
| --- | --- |

(c)

limite ale scadențelor.

| 2. | Se recomandă ca Finlanda să modifice definiția raportului LTV în actualul cadru juridic pentru măsurile bazate pe debitor. |
| --- | --- |

2.

Recomandarea B – Activarea măsurilor bazate pe debitor în funcție de venit

| 1. | Se recomandă ca, în așteptarea modificării cadrului juridic existent, astfel cum se menționează în Recomandarea A, autoritățile naționale din Finlanda însărcinate cu activarea măsurilor bazate pe debitor în funcție de venit să aplice măsuri care nu sunt obligatorii din punct de vedere juridic bazate pe debitor, pentru a preveni o proporție semnificativă sau în creștere a debitorilor care contractează credite ipotecare noi care nu ar fi în măsură să-și ramburseze datoriile sau să-și păstreze nivelul consumului în urma unor condiții economice sau financiare nefavorabile sau a unor evoluții negative pe piața imobiliară rezidențială. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Se recomandă ca, după modificarea cadrului juridic existent, astfel cum se menționează în Recomandarea A, autoritățile naționale din Finlanda însărcinate cu activarea sau calibrarea măsurilor bazate pe debitor în funcție de venit să activeze sau, respectiv, să calibreze măsuri obligatorii din punct de vedere juridic pe bază de debitor în funcție de venit pentru a aborda în continuare obiectivele stabilite în subrecomandarea B(1). |
| --- | --- |

2.

SECȚIUNEA 2

PUNERE ÎN APLICARE

1.   Definiții

În sensul prezentei recomandări, se aplică următoarele definiții:

| (a) | „măsuri bazate pe debitor” înseamnă măsuri macroprudențiale care vizează debitorii; |
| --- | --- |

(a)

„măsuri bazate pe debitor” înseamnă măsuri macroprudențiale care vizează debitorii;

| (b) | „control direct” înseamnă capacitatea reală și efectivă de a impune și modifica, atunci când este necesar pentru atingerea unui obiectiv intermediar sau final, măsuri macroprudențiale aplicabile instituțiilor financiare aflate în competența autorității macroprudențiale corespunzătoare; |
| --- | --- |

(b)

„control direct” înseamnă capacitatea reală și efectivă de a impune și modifica, atunci când este necesar pentru atingerea unui obiectiv intermediar sau final, măsuri macroprudențiale aplicabile instituțiilor financiare aflate în competența autorității macroprudențiale corespunzătoare;

| (c) | „competențe de recomandare” înseamnă capacitatea de a ghida prin intermediul recomandărilor aplicarea instrumentelor macroprudențiale, atunci când este necesară atingerea unui obiectiv intermediar sau final; |
| --- | --- |

(c)

„competențe de recomandare” înseamnă capacitatea de a ghida prin intermediul recomandărilor aplicarea instrumentelor macroprudențiale, atunci când este necesară atingerea unui obiectiv intermediar sau final;

| (d) | „raportul împrumut/garanții” (loan-to-value ratio – raportul LTV) înseamnă suma tuturor împrumuturilor sau tranșelor de împrumut garantate de debitor cu bunul imobil în momentul inițierii creditului raportată la valoarea imobilului în momentul inițierii creditului; |
| --- | --- |

(d)

„raportul împrumut/garanții” (loan-to-value ratio – raportul LTV) înseamnă suma tuturor împrumuturilor sau tranșelor de împrumut garantate de debitor cu bunul imobil în momentul inițierii creditului raportată la valoarea imobilului în momentul inițierii creditului;

| (e) | „măsuri obligatorii din punct de vedere juridic bazate pe debitor” înseamnă măsuri bazate pe debitor care sunt introduse prin acte cu caracter juridic obligatoriu; |
| --- | --- |

(e)

„măsuri obligatorii din punct de vedere juridic bazate pe debitor” înseamnă măsuri bazate pe debitor care sunt introduse prin acte cu caracter juridic obligatoriu;

| (f) | „raportul datorii/venituri” (debt-to-income ratio – raportul DTI) înseamnă datoriile totale ale debitorului în momentul inițierii creditului raportate la venitul disponibil total anual al debitorului în momentul inițierii creditului; |
| --- | --- |

(f)

„raportul datorii/venituri” (debt-to-income ratio – raportul DTI) înseamnă datoriile totale ale debitorului în momentul inițierii creditului raportate la venitul disponibil total anual al debitorului în momentul inițierii creditului;

| (g) | „serviciul datoriei” înseamnă valoarea combinată a dobânzilor și rambursării principalului aferentă datoriilor totale ale unui debitor într-o anumită perioadă de timp (în general, un an); |
| --- | --- |

(g)

„serviciul datoriei” înseamnă valoarea combinată a dobânzilor și rambursării principalului aferentă datoriilor totale ale unui debitor într-o anumită perioadă de timp (în general, un an);

| (h) | „raportul serviciul datoriei/venituri” (debt-service-to-income ratio – raportul DSTI) înseamnă valoarea totală anuală a serviciului datoriei raportată la venitul disponibil total anual al debitorului în momentul inițierii creditului; |
| --- | --- |

(h)

„raportul serviciul datoriei/venituri” (debt-service-to-income ratio – raportul DSTI) înseamnă valoarea totală anuală a serviciului datoriei raportată la venitul disponibil total anual al debitorului în momentul inițierii creditului;

| (i) | „scadență” înseamnă durata contractului de credit pentru un bun imobil rezidențial exprimată în ani în momentul inițierii creditului; |
| --- | --- |

(i)

„scadență” înseamnă durata contractului de credit pentru un bun imobil rezidențial exprimată în ani în momentul inițierii creditului;

| (j) | „termen mediu” înseamnă un orizont de trei ani; |
| --- | --- |

(j)

„termen mediu” înseamnă un orizont de trei ani;

| (k) | „măsuri bazate pe debitor în funcție de venit” înseamnă limite care se aplică raportului DTI și limite care se aplică raportului DSTI; |
| --- | --- |

(k)

„măsuri bazate pe debitor în funcție de venit” înseamnă limite care se aplică raportului DTI și limite care se aplică raportului DSTI;

| (l) | „autoritate macroprudențială” înseamnă o autoritate macroprudențială națională care are obiectivele, mecanismele, competențele, cerințele privind răspunderea și alte caracteristici prevăzute în Recomandarea CERS/2011/3 (9). |
| --- | --- |

(l)

„autoritate macroprudențială” înseamnă o autoritate macroprudențială națională care are obiectivele, mecanismele, competențele, cerințele privind răspunderea și alte caracteristici prevăzute în Recomandarea CERS/2011/3 (9).

2.   Criterii de punere în aplicare

| 1. | Aplicarea prezentei recomandări trebuie să țină cont de următoarele criterii:






  (a) | principiul proporționalității ar trebui respectat în mod corespunzător, ținând cont de obiectivul și conținutul Recomandării A și Recomandării B; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

principiul proporționalității ar trebui respectat în mod corespunzător, ținând cont de obiectivul și conținutul Recomandării A și Recomandării B;

| (b) | Recomandarea A trebuie pusă în aplicare înainte de subrecomandarea B(2) pentru a asigura conformitatea cu subrecomandarea B(2); |
| --- | --- |

(b)

Recomandarea A trebuie pusă în aplicare înainte de subrecomandarea B(2) pentru a asigura conformitatea cu subrecomandarea B(2);

| (c) | la activarea unor măsuri bazate pe debitor în funcție de venit în temeiul Recomandării B, calibrarea și introducerea treptată a acestora ar trebui să țină seama de poziția Finlandei în cadrul ciclurilor economice și financiare, precum și de orice implicații potențiale în ceea ce privește costurile și beneficiile aferente; |
| --- | --- |

(c)

la activarea unor măsuri bazate pe debitor în funcție de venit în temeiul Recomandării B, calibrarea și introducerea treptată a acestora ar trebui să țină seama de poziția Finlandei în cadrul ciclurilor economice și financiare, precum și de orice implicații potențiale în ceea ce privește costurile și beneficiile aferente;

| (d) | în anexa I se prevăd criterii specifice de respectare a Recomandării A și Recomandării B. |
| --- | --- |

(d)

în anexa I se prevăd criterii specifice de respectare a Recomandării A și Recomandării B.

| 2. | Destinatarii prezentei recomandări trebuie să raporteze CERS și Consiliului cu privire la măsurile adoptate ca urmare a prezentei recomandări sau să justifice în mod adecvat lipsa lor de acțiune. Rapoartele ar trebui să cuprindă cel puțin:






  (a) | informații privind conținutul și calendarul măsurilor luate; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

informații privind conținutul și calendarul măsurilor luate;

| (b) | o evaluare a vulnerabilităților legate de îndatorarea gospodăriilor populației și normele de creditare pentru credite ipotecare noi, inclusiv distribuția creditelor ipotecare noi în funcție de raporturile LTV, DTI și DSTI și de scadențe, raporturile relevante fiind calculate în conformitate cu anexa IV la Recomandarea CERS/2016/14 a Comitetului european pentru risc sistemic (10), împreună cu funcționarea măsurilor luate, având în vedere obiectivele prezentei recomandări; |
| --- | --- |

(b)

o evaluare a vulnerabilităților legate de îndatorarea gospodăriilor populației și normele de creditare pentru credite ipotecare noi, inclusiv distribuția creditelor ipotecare noi în funcție de raporturile LTV, DTI și DSTI și de scadențe, raporturile relevante fiind calculate în conformitate cu anexa IV la Recomandarea CERS/2016/14 a Comitetului european pentru risc sistemic (10), împreună cu funcționarea măsurilor luate, având în vedere obiectivele prezentei recomandări;

| (c) | justificarea detaliată a lipsei de acțiune sau a abaterii de la prezenta recomandare, inclusiv a oricăror întârzieri. |
| --- | --- |

(c)

justificarea detaliată a lipsei de acțiune sau a abaterii de la prezenta recomandare, inclusiv a oricăror întârzieri.

3.   Calendar pentru măsurile aplicate ca urmare a recomandării

Destinatarii prezentei recomandări trebuie să transmită CERS și Consiliului rapoarte cu privire la măsurile adoptate ca răspuns la prezenta recomandare sau să justifice în mod adecvat orice lipsă de acțiune, conform calendarului menționat în continuare.

| (a) | Recomandarea A







  (i) | Până la 31 octombrie 2020, destinatarul Recomandării A trebuie să transmită CERS și Consiliului un raport interimar privind punerea în aplicare a Recomandării A, inclusiv cel puțin o declarație care să clarifice dacă se intenționează ca Recomandarea A să fie pusă în aplicare și care organism sau organisme vor fi responsabile pentru decizia de a activa și pune în aplicare măsurile bazate pe debitor stabilite în această recomandare. CERS poate informa destinatarul Recomandării A cu privire la opiniile sale privind raportul provizoriu. |
| --- | --- | --- |

(a)

Recomandarea A

(i)

Până la 31 octombrie 2020, destinatarul Recomandării A trebuie să transmită CERS și Consiliului un raport interimar privind punerea în aplicare a Recomandării A, inclusiv cel puțin o declarație care să clarifice dacă se intenționează ca Recomandarea A să fie pusă în aplicare și care organism sau organisme vor fi responsabile pentru decizia de a activa și pune în aplicare măsurile bazate pe debitor stabilite în această recomandare. CERS poate informa destinatarul Recomandării A cu privire la opiniile sale privind raportul provizoriu.

| (ii) | Până la 31 martie 2021, destinatarul Recomandării A trebuie să transmită CERS și Consiliului un raport final cu privire la punerea în aplicare a Recomandării A. |
| --- | --- |

(ii)

Până la 31 martie 2021, destinatarul Recomandării A trebuie să transmită CERS și Consiliului un raport final cu privire la punerea în aplicare a Recomandării A.

| (b) | Recomandarea B

  Până la 31 octombrie 2020, iar ulterior anual până la 31 octombrie 2022, destinatarii Recomandării B trebuie să prezinte CERS și Consiliului un raport privind măsurile luate în ceea ce privește punerea în aplicare a măsurilor bazate pe debitor în funcție de venit sau a oricăror alte măsuri disponibile pentru a aborda vulnerabilitățile legate de îndatorarea gospodăriilor populației și normele de creditare pentru credite ipotecare noi în Finlanda. În cazul în care există mai multe organisme cu responsabilități privind luarea de măsuri pentru abordarea vulnerabilităților identificate, ar trebui prezentat un raport comun. |
| --- | --- |

(b)

Recomandarea B

Până la 31 octombrie 2020, iar ulterior anual până la 31 octombrie 2022, destinatarii Recomandării B trebuie să prezinte CERS și Consiliului un raport privind măsurile luate în ceea ce privește punerea în aplicare a măsurilor bazate pe debitor în funcție de venit sau a oricăror alte măsuri disponibile pentru a aborda vulnerabilitățile legate de îndatorarea gospodăriilor populației și normele de creditare pentru credite ipotecare noi în Finlanda. În cazul în care există mai multe organisme cu responsabilități privind luarea de măsuri pentru abordarea vulnerabilităților identificate, ar trebui prezentat un raport comun.

4.   Monitorizare și evaluare

| 1. | Secretariatul CERS:






  (a) | va oferi asistență destinatarilor, asigurând coordonarea raportării, furnizarea de modele relevante și, dacă este cazul, informații detaliate privind procedura și calendarul pentru măsurile adoptate în urma recomandării; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

va oferi asistență destinatarilor, asigurând coordonarea raportării, furnizarea de modele relevante și, dacă este cazul, informații detaliate privind procedura și calendarul pentru măsurile adoptate în urma recomandării;

| (b) | va verifica măsurile aplicate de destinatari, va acorda asistență la cerere și va prezenta Consiliului general rapoarte privind măsurile aplicate. Vor fi inițiate trei evaluări, după cum urmează:






  (i) | până la 31 decembrie 2020, cu privire la punerea în aplicare a Recomandării B; |
| --- | --- | --- |

(b)

va verifica măsurile aplicate de destinatari, va acorda asistență la cerere și va prezenta Consiliului general rapoarte privind măsurile aplicate. Vor fi inițiate trei evaluări, după cum urmează:

(i)

până la 31 decembrie 2020, cu privire la punerea în aplicare a Recomandării B;

| (ii) | până la 31 decembrie 2021, cu privire la punerea în aplicare a Recomandărilor A și B; și |
| --- | --- |

(ii)

până la 31 decembrie 2021, cu privire la punerea în aplicare a Recomandărilor A și B; și

| (iii) | până la 31 decembrie 2022, cu privire la punerea în aplicare a Recomandării B. |
| --- | --- |

(iii)

până la 31 decembrie 2022, cu privire la punerea în aplicare a Recomandării B.

| 2. | Consiliul general va evalua măsurile și justificările raportate de către destinatari și, după caz, poate decide că prezenta recomandare nu a fost respectată și destinatarul nu a justificat în mod adecvat lipsa de acțiune. |
| --- | --- |

2.

Adoptată la Frankfurt pe Main, 27 iunie 2019.

Șeful secretariatului CERS,

în numele Consiliului general al CERS

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  JO L 331, 15.12.2010, p. 1.

1

(2)  Recomandarea CERS/2013/1 a Comitetului european pentru risc sistemic din 4 aprilie 2013 privind obiectivele intermediare și instrumentele politicii macroprudențiale (JO C 170, 15.6.2013, p. 1).

2

(3)  Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 cu privire la accesul la activitatea instituțiilor de credit și supravegherea prudențială a instituțiilor de credit și a firmelor de investiții, de modificare a Directivei 2002/87/CE și de abrogare a Directivelor 2006/48/CE și 2006/49/CE (JO L 176, 27.6.2013, p. 338).

3

(4)  Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 iunie 2013 privind cerințele prudențiale pentru instituțiile de credit și firmele de investiții și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (JO L 176, 27.6.2013, p. 1).

4

(5)  A se vedea Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector („Vulnerabilități în sectorul imobiliar rezidențial din UE”), CERS, noiembrie 2016, disponibil pe site-ul web al CERS, la adresa www.esrb.europa.eu.

5

Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector

(6)  Avertismentul CERS/2016/08 al Comitetului european pentru risc sistemic din 22 septembrie 2016 privind vulnerabilitățile pe termen mediu ale sectorului imobiliar rezidențial din Finlanda (JO C 31, 31.1.2017, p. 49).

6

(7)  A se vedea Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries („Vulnerabilități în sectorul imobiliar rezidențial al statelor SEE”), CERS, 2019, disponibil pe site-ul web al CERS, la adresa www.esrb.europa.eu.

7

Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries

(8)  În finlandeză: asunto-osakeyhtiö.

8

asunto-osakeyhtiö

(9)  Recomandarea CERS/2011/3 a Comitetului european pentru risc sistemic din 22 decembrie 2011 privind mandatul macroprudențial al autorităților naționale (JO C 41, 14.2.2012, p. 1).

9

(10)  Recomandarea CERS/2016/14 a Comitetului european pentru risc sistemic din 31 octombrie 2016 privind acoperirea unor lacune la nivelul datelor privind bunurile imobile (JO C 31, 31.1.2017, p. 1).

10

---

ANEXA I

Specificarea criteriilor de conformitate aplicabile recomandărilor

Recomandarea A – Cadru juridic pentru măsuri bazate pe debitor

Următoarele criterii de conformitate sunt aplicabile Recomandării A.

| 1. | Cadrul juridic din Finlanda pentru măsuri bazate pe debitor ar trebui să asigure următoarele:






  (a) | limitele care se aplică raportului datorii/venituri (DTI) și raportului serviciul datoriei/venituri (DSTI), precum și limitele scadențelor, sunt aplicabile creditelor acordate tuturor tipurilor de debitori și de către toate tipurile de creditori, pentru a evita eludarea limitelor prin utilizarea creditelor acordate societăților din domeniul imobiliar rezidențial sau prin alte metode; |
| --- | --- | --- |

1.

Cadrul juridic din Finlanda pentru măsuri bazate pe debitor ar trebui să asigure următoarele:

(a)

limitele care se aplică raportului datorii/venituri (DTI) și raportului serviciul datoriei/venituri (DSTI), precum și limitele scadențelor, sunt aplicabile creditelor acordate tuturor tipurilor de debitori și de către toate tipurile de creditori, pentru a evita eludarea limitelor prin utilizarea creditelor acordate societăților din domeniul imobiliar rezidențial sau prin alte metode;

| (b) | la calcularea raportului împrumuturi/garanții (LTV), numai imobilele pot fi considerate garanții reale; |
| --- | --- |

(b)

la calcularea raportului împrumuturi/garanții (LTV), numai imobilele pot fi considerate garanții reale;

| (c) | autoritățile naționale din Finlanda însărcinate cu activarea măsurilor bazate pe debitor pot activa măsuri obligatorii din punct de vedere juridic bazate pe debitor într-un mod eficace și preventiv și dispun de flexibilitatea necesară pentru a proiecta aceste măsuri pe baza vulnerabilităților identificate. |
| --- | --- |

(c)

autoritățile naționale din Finlanda însărcinate cu activarea măsurilor bazate pe debitor pot activa măsuri obligatorii din punct de vedere juridic bazate pe debitor într-un mod eficace și preventiv și dispun de flexibilitatea necesară pentru a proiecta aceste măsuri pe baza vulnerabilităților identificate.

| 2. | Modificările cadrului juridic din Finlanda pentru măsurile bazate pe debitor ar trebui să fie în vigoare cel târziu la 1 iulie 2021. |
| --- | --- |

2.

Modificările cadrului juridic din Finlanda pentru măsurile bazate pe debitor ar trebui să fie în vigoare cel târziu la 1 iulie 2021.

Recomandarea B – Activarea măsurilor bazate pe debitor în funcție de venit

Următorul criteriu de conformitate este aplicabil Recomandării B:

| 1. | Pentru a preveni o proporție semnificativă sau în creștere a debitorilor care contractează credite ipotecare noi care nu ar fi în măsură să-și ramburseze datoriile sau să-și păstreze nivelul consumului în urma unor condiții economice sau financiare nefavorabile sau a unor evoluții negative pe piața imobiliară rezidențială, autoritățile naționale din Finlanda ar trebui să utilizeze una sau mai multe măsuri bazate pe debitor în funcție de venit în combinație (de exemplu, limite ale raportului LTV în combinație cu limite ale raportului DTI sau ale raportului DSTI, precum și limite ale scadențelor), pentru a asigura eficacitatea măsurilor existente și pentru a minimiza orice posibilitate de eludare a acestora sau de consecințe neintenționate care le-ar putea reduce eficacitatea și ar putea crea riscuri în alte domenii. |
| --- | --- |

1.

Pentru a preveni o proporție semnificativă sau în creștere a debitorilor care contractează credite ipotecare noi care nu ar fi în măsură să-și ramburseze datoriile sau să-și păstreze nivelul consumului în urma unor condiții economice sau financiare nefavorabile sau a unor evoluții negative pe piața imobiliară rezidențială, autoritățile naționale din Finlanda ar trebui să utilizeze una sau mai multe măsuri bazate pe debitor în funcție de venit în combinație (de exemplu, limite ale raportului LTV în combinație cu limite ale raportului DTI sau ale raportului DSTI, precum și limite ale scadențelor), pentru a asigura eficacitatea măsurilor existente și pentru a minimiza orice posibilitate de eludare a acestora sau de consecințe neintenționate care le-ar putea reduce eficacitatea și ar putea crea riscuri în alte domenii.

| 2. | Înainte de activarea măsurilor bazate pe debitor în funcție de venit, ar trebui realizată o evaluare a poziției Finlandei în cadrul ciclurilor economice și financiare, pentru a determina calibrarea și introducerea treptată corespunzătoare a acestor măsuri. |
| --- | --- |

2.

Înainte de activarea măsurilor bazate pe debitor în funcție de venit, ar trebui realizată o evaluare a poziției Finlandei în cadrul ciclurilor economice și financiare, pentru a determina calibrarea și introducerea treptată corespunzătoare a acestor măsuri.

| 3. | După activarea măsurilor bazate pe debitor în funcție de venit, poate fi necesară înăsprirea suplimentară a acestora sau activarea unor măsuri macroprudențiale suplimentare pentru a aborda vulnerabilitățile identificate în Finlanda; acest lucru va depinde de setul de măsuri bazate pe debitor în funcție de venit activate, de calibrarea inițială a măsurilor activate și de rezultatele evaluării vulnerabilităților. |
| --- | --- |

3.

După activarea măsurilor bazate pe debitor în funcție de venit, poate fi necesară înăsprirea suplimentară a acestora sau activarea unor măsuri macroprudențiale suplimentare pentru a aborda vulnerabilitățile identificate în Finlanda; acest lucru va depinde de setul de măsuri bazate pe debitor în funcție de venit activate, de calibrarea inițială a măsurilor activate și de rezultatele evaluării vulnerabilităților.

| 4. | La activarea sau calibrarea măsurilor bazate pe debitor în funcție de venit, autoritățile naționale din Finlanda însărcinate cu activarea sau calibrarea măsurilor bazate pe debitor în funcție de venit ar trebui să ia în considerare toate creditele care trebuie rambursate de gospodării din veniturile acestora, indiferent de forma creditelor (respectiv, tratând creditele acordate societăților din domeniul rezidențial drept datorii ale gospodăriilor populației). |
| --- | --- |

4.

La activarea sau calibrarea măsurilor bazate pe debitor în funcție de venit, autoritățile naționale din Finlanda însărcinate cu activarea sau calibrarea măsurilor bazate pe debitor în funcție de venit ar trebui să ia în considerare toate creditele care trebuie rambursate de gospodării din veniturile acestora, indiferent de forma creditelor (respectiv, tratând creditele acordate societăților din domeniul rezidențial drept datorii ale gospodăriilor populației).

---

| 30.10.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 366/35 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 366/35

---

RECOMANDAREA COMITETULUI EUROPEAN PENTRU RISC SISTEMIC

din 27 iunie 2019

privind vulnerabilitățile pe termen mediu ale sectorului imobiliar rezidențial din Suedia

(CERS/2019/9)

(2019/C 366/06)

CONSILIUL GENERAL AL COMITETULUI EUROPEAN PENTRU RISC SISTEMIC,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1092/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 privind supravegherea macroprudențială la nivelul Uniunii Europene a sistemului financiar și de înființare a unui Comitet european pentru risc sistemic  (1)
  , în special articolele 3, 16, 17 și 18,

întrucât:

| (1) | Sectorul imobiliar joacă un rol important în economie, iar evoluțiile acestuia pot avea o influență semnificativă asupra sistemului financiar. Crizele financiare din trecut au demonstrat că evoluțiile nesustenabile de pe piețele imobiliare pot avea repercusiuni grave asupra stabilității sistemului financiar și a economiei în ansamblu, ceea ce poate conduce și la efecte negative de propagare transfrontalieră. Evoluțiile nefavorabile de pe piețele imobiliare din anumite state membre au condus în trecut la pierderi mari din credite și/sau au avut un impact negativ asupra economiei reale. Aceste efecte reflectă interacțiunea strânsă dintre sectorul imobiliar, furnizorii de finanțare și alte sectoare economice. În plus, circuitele de răspuns puternice dintre sistemul financiar și economia reală amplifică orice evoluție negativă. |
| --- | --- |

(1)

Sectorul imobiliar joacă un rol important în economie, iar evoluțiile acestuia pot avea o influență semnificativă asupra sistemului financiar. Crizele financiare din trecut au demonstrat că evoluțiile nesustenabile de pe piețele imobiliare pot avea repercusiuni grave asupra stabilității sistemului financiar și a economiei în ansamblu, ceea ce poate conduce și la efecte negative de propagare transfrontalieră. Evoluțiile nefavorabile de pe piețele imobiliare din anumite state membre au condus în trecut la pierderi mari din credite și/sau au avut un impact negativ asupra economiei reale. Aceste efecte reflectă interacțiunea strânsă dintre sectorul imobiliar, furnizorii de finanțare și alte sectoare economice. În plus, circuitele de răspuns puternice dintre sistemul financiar și economia reală amplifică orice evoluție negativă.

| (2) | Aceste legături sunt importante deoarece arată că riscurile care provin din sectorul imobiliar pot avea un impact sistemic de natură prociclică. Vulnerabilitățile sistemului financiar tind să se acumuleze în faza de ascensiune a ciclului imobiliar. Riscurile finanțării, percepute ca fiind mai scăzute, și accesul mai facil la aceasta pot contribui la o expansiune rapidă a creditului și a investițiilor, în paralel cu o cerere sporită pentru bunuri imobile, exercitând presiuni în sensul creșterii prețurilor imobilelor. Întrucât valorile rezultate mai mari ale garanțiilor reale favorizează în continuare cererea și oferta de credit, aceste dinamici autosusținute pot conduce la potențiale consecințe sistemice. În schimb, în faza de declin a ciclului imobiliar, condițiile de creditare mai stricte, aversiunea sporită față de riscuri și presiunea în sensul scăderii prețurilor din sectorul imobiliar pot afecta negativ reziliența debitorilor și a creditorilor, determinând deteriorarea condițiilor economice. |
| --- | --- |

(2)

Aceste legături sunt importante deoarece arată că riscurile care provin din sectorul imobiliar pot avea un impact sistemic de natură prociclică. Vulnerabilitățile sistemului financiar tind să se acumuleze în faza de ascensiune a ciclului imobiliar. Riscurile finanțării, percepute ca fiind mai scăzute, și accesul mai facil la aceasta pot contribui la o expansiune rapidă a creditului și a investițiilor, în paralel cu o cerere sporită pentru bunuri imobile, exercitând presiuni în sensul creșterii prețurilor imobilelor. Întrucât valorile rezultate mai mari ale garanțiilor reale favorizează în continuare cererea și oferta de credit, aceste dinamici autosusținute pot conduce la potențiale consecințe sistemice. În schimb, în faza de declin a ciclului imobiliar, condițiile de creditare mai stricte, aversiunea sporită față de riscuri și presiunea în sensul scăderii prețurilor din sectorul imobiliar pot afecta negativ reziliența debitorilor și a creditorilor, determinând deteriorarea condițiilor economice.

| (3) | Vulnerabilitățile legate de sectorul imobiliar rezidențial pot constitui o sursă de risc sistemic și pot afecta stabilitatea financiară, atât direct, cât și indirect. Efectele directe sunt pierderi din credite la portofoliile de credite ipotecare din cauza unor condiții economice sau financiare nefavorabile și a unor evoluții negative simultane pe piața imobiliară rezidențială. Efectele indirecte se pot referi la ajustări ale consumului gospodăriilor populației, conducând la consecințe suplimentare pentru economia reală și pentru stabilitatea financiară. |
| --- | --- |

(3)

Vulnerabilitățile legate de sectorul imobiliar rezidențial pot constitui o sursă de risc sistemic și pot afecta stabilitatea financiară, atât direct, cât și indirect. Efectele directe sunt pierderi din credite la portofoliile de credite ipotecare din cauza unor condiții economice sau financiare nefavorabile și a unor evoluții negative simultane pe piața imobiliară rezidențială. Efectele indirecte se pot referi la ajustări ale consumului gospodăriilor populației, conducând la consecințe suplimentare pentru economia reală și pentru stabilitatea financiară.

| (4) | Astfel cum se menționează în considerentul 4 din Recomandarea CERS/2013/1 (2), obiectivul final al politicii macroprudențiale este de a contribui la salvgardarea stabilității sistemului financiar în ansamblu, inclusiv prin consolidarea rezilienței sistemului financiar și prin diminuarea acumulării de riscuri sistemice, asigurând pe această cale o contribuție sustenabilă a sectorului financiar la creșterea economică. |
| --- | --- |

(4)

Astfel cum se menționează în considerentul 4 din Recomandarea CERS/2013/1 (2), obiectivul final al politicii macroprudențiale este de a contribui la salvgardarea stabilității sistemului financiar în ansamblu, inclusiv prin consolidarea rezilienței sistemului financiar și prin diminuarea acumulării de riscuri sistemice, asigurând pe această cale o contribuție sustenabilă a sectorului financiar la creșterea economică.

| (5) | În acest scop, autoritățile macroprudențiale pot utiliza una sau mai multe dintre măsurile macroprudențiale bazate pe capital stabilite în Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3) și în Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (4) și/sau măsuri macroprudențiale bazate pe debitor, care se bazează exclusiv pe legislația națională, în funcție de evaluarea riscurilor. În timp ce măsurile bazate pe capital urmăresc în principal să crească reziliența sistemului financiar, măsurile bazate pe debitor pot fi adecvate în special pentru a împiedica acumularea în continuare de riscuri sistemice. |
| --- | --- |

(5)

În acest scop, autoritățile macroprudențiale pot utiliza una sau mai multe dintre măsurile macroprudențiale bazate pe capital stabilite în Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3) și în Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (4) și/sau măsuri macroprudențiale bazate pe debitor, care se bazează exclusiv pe legislația națională, în funcție de evaluarea riscurilor. În timp ce măsurile bazate pe capital urmăresc în principal să crească reziliența sistemului financiar, măsurile bazate pe debitor pot fi adecvate în special pentru a împiedica acumularea în continuare de riscuri sistemice.

| (6) | În plus, Recomandarea CERS/2013/1 recomandă ca statele membre să asigure un cadru juridic care să permită autorităților macroprudențiale să aibă control direct sau competențe de recomandare cu privire la instrumentele macroprudențiale identificate în această recomandare. |
| --- | --- |

(6)

În plus, Recomandarea CERS/2013/1 recomandă ca statele membre să asigure un cadru juridic care să permită autorităților macroprudențiale să aibă control direct sau competențe de recomandare cu privire la instrumentele macroprudențiale identificate în această recomandare.

| (7) | În 2016, Comitetul european pentru risc sistemic (CERS) a desfășurat o evaluare la nivelul Uniunii a vulnerabilităților legate de sectorul imobiliar rezidențial (5). Această evaluare a permis CERS să identifice o serie de vulnerabilități pe termen mediu în mai multe țări drept surse de risc sistemic pentru stabilitatea financiară, ceea ce a condus la emiterea de avertismente către opt țări, printre care Suedia (6). |
| --- | --- |

(7)

În 2016, Comitetul european pentru risc sistemic (CERS) a desfășurat o evaluare la nivelul Uniunii a vulnerabilităților legate de sectorul imobiliar rezidențial (5). Această evaluare a permis CERS să identifice o serie de vulnerabilități pe termen mediu în mai multe țări drept surse de risc sistemic pentru stabilitatea financiară, ceea ce a condus la emiterea de avertismente către opt țări, printre care Suedia (6).

| (8) | În 2016, principalele vulnerabilități identificate pe piața imobiliară rezidențială din Suedia se refereau la creșterea substanțială și prelungită a prețurilor locuințelor și a creditelor ipotecare, care a condus la o supraevaluare a prețurilor locuințelor, precum și la îndatorarea ridicată și în creștere a gospodăriilor populației. |
| --- | --- |

(8)

În 2016, principalele vulnerabilități identificate pe piața imobiliară rezidențială din Suedia se refereau la creșterea substanțială și prelungită a prețurilor locuințelor și a creditelor ipotecare, care a condus la o supraevaluare a prețurilor locuințelor, precum și la îndatorarea ridicată și în creștere a gospodăriilor populației.

| (9) | CERS a finalizat recent o evaluare sistematică și prospectivă la nivelul Spațiului Economic European (SEE) a vulnerabilităților legate de sectorul imobiliar rezidențial (7). |
| --- | --- |

(9)

CERS a finalizat recent o evaluare sistematică și prospectivă la nivelul Spațiului Economic European (SEE) a vulnerabilităților legate de sectorul imobiliar rezidențial (7).

| (10) | În ceea ce privește Suedia, această evaluare recentă a arătat că, din 2016, creșterea prețurilor locuințelor a decelerat, iar acestea sunt în prezent la același nivel ca în 2016. Totuși, prețurile locuințelor rămân supraevaluate, iar îndatorarea gospodăriilor populației a crescut în mod semnificativ. |
| --- | --- |

(10)

În ceea ce privește Suedia, această evaluare recentă a arătat că, din 2016, creșterea prețurilor locuințelor a decelerat, iar acestea sunt în prezent la același nivel ca în 2016. Totuși, prețurile locuințelor rămân supraevaluate, iar îndatorarea gospodăriilor populației a crescut în mod semnificativ.

| (11) | Din 2016, autoritățile naționale suedeze au înăsprit sau au introdus mai multe măsuri bazate pe debitor și pe capital. În 2016, au fost introduse cerințe pentru amortizarea creditelor ipotecare noi. Aceste cerințe au fost legate de raportul împrumut/garanții (LTV) al creditelor noi, impunând amortizarea cu minim 2 % anual pentru creditele cu un raport LTV peste 70 % și cu 1 % anual pentru creditele cu un raport LTV între 50 % și 70 %. În 2017, aceste cerințe au fost înăsprite în ceea ce privește raportul împrumut/venituri (LTI) al creditelor noi, aceste cerințe fiind majorate cu 1 punct procentual pe an pentru creditele ipotecare noi cu un raport LTI peste 4,5. În 2018, Finansinspektionen (Autoritatea de supraveghere financiară din Suedia) a impus tuturor instituțiilor de credit naționale care utilizează abordarea bazată pe modele interne de rating, în conformitate cu articolul 458 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, un nivel minim de 25 % specific instituției de credit pentru media ponderată în funcție de expunere a ponderilor de risc aplicate portofoliului de expuneri de tip retail garantate cu ipoteci asupra bunurilor imobile față de debitori rezidenți în Suedia. În sfârșit, Finansinspektionen a mărit rata amortizorului anticiclic de capital în 2018 de la 2 % la 2,5 %, cu aplicare din septembrie 2019. |
| --- | --- |

(11)

Din 2016, autoritățile naționale suedeze au înăsprit sau au introdus mai multe măsuri bazate pe debitor și pe capital. În 2016, au fost introduse cerințe pentru amortizarea creditelor ipotecare noi. Aceste cerințe au fost legate de raportul împrumut/garanții (LTV) al creditelor noi, impunând amortizarea cu minim 2 % anual pentru creditele cu un raport LTV peste 70 % și cu 1 % anual pentru creditele cu un raport LTV între 50 % și 70 %. În 2017, aceste cerințe au fost înăsprite în ceea ce privește raportul împrumut/venituri (LTI) al creditelor noi, aceste cerințe fiind majorate cu 1 punct procentual pe an pentru creditele ipotecare noi cu un raport LTI peste 4,5. În 2018, Finansinspektionen (Autoritatea de supraveghere financiară din Suedia) a impus tuturor instituțiilor de credit naționale care utilizează abordarea bazată pe modele interne de rating, în conformitate cu articolul 458 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, un nivel minim de 25 % specific instituției de credit pentru media ponderată în funcție de expunere a ponderilor de risc aplicate portofoliului de expuneri de tip retail garantate cu ipoteci asupra bunurilor imobile față de debitori rezidenți în Suedia. În sfârșit, Finansinspektionen a mărit rata amortizorului anticiclic de capital în 2018 de la 2 % la 2,5 %, cu aplicare din septembrie 2019.

| (12) | Deși factorii ciclici joacă un rol important în alimentarea vulnerabilităților care au fost identificate în Suedia, există și factori structurali importanți care au propulsat aceste vulnerabilități, conducând la un nivel mai ridicat de risc sistemic. Acești factori includ: (i) un deficit de ofertă de locuințe care a exercitat presiuni în sensul creșterii prețurilor locuințelor și a datoriilor gospodăriilor populației care își cumpără propria locuință; și (ii) tratamentul fiscal favorabil al locuințelor, precum deductibilitatea fiscală a dobânzilor plătite la creditele ipotecare, care poate facilita creșterea prețurilor locuințelor și poate funcționa ca un stimulent pentru supraîndatorarea locuințelor. |
| --- | --- |

(12)

Deși factorii ciclici joacă un rol important în alimentarea vulnerabilităților care au fost identificate în Suedia, există și factori structurali importanți care au propulsat aceste vulnerabilități, conducând la un nivel mai ridicat de risc sistemic. Acești factori includ: (i) un deficit de ofertă de locuințe care a exercitat presiuni în sensul creșterii prețurilor locuințelor și a datoriilor gospodăriilor populației care își cumpără propria locuință; și (ii) tratamentul fiscal favorabil al locuințelor, precum deductibilitatea fiscală a dobânzilor plătite la creditele ipotecare, care poate facilita creșterea prețurilor locuințelor și poate funcționa ca un stimulent pentru supraîndatorarea locuințelor.

| (13) | Prin urmare, în ciuda faptului că CERS recunoaște gama largă de măsuri macroprudențiale care sunt în vigoare în Suedia, acesta a concluzionat că, deși aceste măsuri macroprudențiale sunt corespunzătoare, acestea sunt parțial suficiente pentru a adresa vulnerabilitățile identificate legate de bunurile imobile rezidențiale, în special îndatorarea gospodăriilor populației și supraevaluarea prețurilor locuințelor, pe termen mediu. Întrucât, într-o anumită măsură, aceste vulnerabilități sunt determinate de factori structurali care depășesc limitele politicii macroprudențiale, sunt necesare alte politici pentru a completa și sprijini măsurile macroprudențiale actuale, în scopul de a aborda mai eficient și mai eficace factorii care contribuie la acumularea de riscuri sistemice pe piața imobiliară rezidențială din Suedia, fără a genera costuri excesive pentru economia reală și pentru sistemul financiar din Suedia. Măsurile propuse în prezenta recomandare urmăresc să completeze măsurile macroprudențiale existente din Suedia. |
| --- | --- |

(13)

Prin urmare, în ciuda faptului că CERS recunoaște gama largă de măsuri macroprudențiale care sunt în vigoare în Suedia, acesta a concluzionat că, deși aceste măsuri macroprudențiale sunt corespunzătoare, acestea sunt parțial suficiente pentru a adresa vulnerabilitățile identificate legate de bunurile imobile rezidențiale, în special îndatorarea gospodăriilor populației și supraevaluarea prețurilor locuințelor, pe termen mediu. Întrucât, într-o anumită măsură, aceste vulnerabilități sunt determinate de factori structurali care depășesc limitele politicii macroprudențiale, sunt necesare alte politici pentru a completa și sprijini măsurile macroprudențiale actuale, în scopul de a aborda mai eficient și mai eficace factorii care contribuie la acumularea de riscuri sistemice pe piața imobiliară rezidențială din Suedia, fără a genera costuri excesive pentru economia reală și pentru sistemul financiar din Suedia. Măsurile propuse în prezenta recomandare urmăresc să completeze măsurile macroprudențiale existente din Suedia.

| (14) | Scopul prezentei recomandări este de a recomanda: a) măsuri mai ample de controlare a factorilor care facilitează sau promovează creșterea îndatorării gospodăriilor populației; și b) înăsprirea măsurilor macroprudențiale existente sau activarea altora, în cazul în care continuă să se amplifice vulnerabilitățile legate de îndatorarea gospodăriilor populației și supraevaluarea prețurilor locuințelor din motive economice și financiare ciclice. |
| --- | --- |

(14)

Scopul prezentei recomandări este de a recomanda: a) măsuri mai ample de controlare a factorilor care facilitează sau promovează creșterea îndatorării gospodăriilor populației; și b) înăsprirea măsurilor macroprudențiale existente sau activarea altora, în cazul în care continuă să se amplifice vulnerabilitățile legate de îndatorarea gospodăriilor populației și supraevaluarea prețurilor locuințelor din motive economice și financiare ciclice.

| (15) | Prezenta recomandare nu aduce atingere mandatelor privind politica monetară ale băncilor centrale din Uniune. |
| --- | --- |

(15)

Prezenta recomandare nu aduce atingere mandatelor privind politica monetară ale băncilor centrale din Uniune.

| (16) | Recomandările CERS sunt publicate după informarea Consiliului Uniunii Europene de către Consiliul general cu privire la intenția acestuia din urmă de a emite aceste recomandări și după ce Consiliul a avut posibilitatea de a-și prezenta reacțiile față de acestea, iar destinatarii au fost informați de intenția publicării, |
| --- | --- |

(16)

Recomandările CERS sunt publicate după informarea Consiliului Uniunii Europene de către Consiliul general cu privire la intenția acestuia din urmă de a emite aceste recomandări și după ce Consiliul a avut posibilitatea de a-și prezenta reacțiile față de acestea, iar destinatarii au fost informați de intenția publicării,

ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:

SECȚIUNEA 1

RECOMANDĂRI

Recomandarea A – Modificări structurale legate de credite ipotecare și de sectorul imobiliar rezidențial

Se recomandă ca Suedia să-și revizuiască politicile, în scopul controlării factorilor structurali care au antrenat vulnerabilitățile identificate în Suedia drept surse de risc sistemic, întrucât acestea încurajează gospodăriile populației să contracteze un nivel excesiv de credite ipotecare sau generează o creștere excesivă a prețurilor locuințelor și a datoriilor ipotecare.

Recomandarea B – Monitorizarea vulnerabilităților și activarea sau înăsprirea măsurilor macroprudențiale

| 1. | Se recomandă ca autoritățile naționale din Suedia însărcinate cu monitorizarea riscurilor sistemice să monitorizeze îndeaproape vulnerabilitățile legate de îndatorarea gospodăriilor populației și supraevaluarea prețurilor locuințelor, pe termen mediu, inclusiv, printre altele, prin următoarele:






  (a) | evaluarea – utilizând date la nivel de credit pentru credite ipotecare noi – capacității debitorilor de a contracta credite noi pentru locuințe pentru a face față unor condiții economice sau financiare nefavorabile sau unor evoluții negative pe piața imobiliară rezidențială; și |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

evaluarea – utilizând date la nivel de credit pentru credite ipotecare noi – capacității debitorilor de a contracta credite noi pentru locuințe pentru a face față unor condiții economice sau financiare nefavorabile sau unor evoluții negative pe piața imobiliară rezidențială; și

| (b) | evaluarea pierderilor potențiale din credite la portofoliile existente de credite ipotecare, precum și a efectelor secundare potențiale asupra stabilității financiare în cazul unor evoluții economice și financiare nefavorabile. |
| --- | --- |

(b)

evaluarea pierderilor potențiale din credite la portofoliile existente de credite ipotecare, precum și a efectelor secundare potențiale asupra stabilității financiare în cazul unor evoluții economice și financiare nefavorabile.

| 2. | Se recomandă ca, pentru a preveni acumularea riscului de credit, autoritatea macroprudențială din Suedia însărcinată cu activarea măsurilor bazate pe debitor să înăsprească măsurile bazate pe debitor existente sau să activeze alte măsuri, în cazul în care rezultatele monitorizării desfășurate în conformitate cu litera (a) din subrecomandarea B(1) oferă dovezi potrivit cărora o proporție semnificativă sau în creștere a debitorilor care contractează credite noi pentru locuințe ar putea să nu fie în măsură să-și ramburseze datoriile în urma unor evoluții economice sau financiare nefavorabile. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Se recomandă ca autoritatea macroprudențială, autoritatea desemnată sau autoritatea competentă din Suedia, după caz, să înăsprească măsurile bazate pe capital existente sau să introducă alte măsuri, în scopul de a asigura suficient capital pentru creditele ipotecare acordate de instituțiile de credit autorizate în Suedia, în cazul în care rezultatele monitorizării desfășurate în conformitate cu litera (b) din subrecomandarea B(1) oferă dovezi potrivit cărora pierderile potențiale din credite la creditele ipotecare existente în cazul unor condiții economice sau financiare nefavorabile sau al unor evoluții negative pe piața imobiliară rezidențială, precum și pierderile din alte credite ca urmare a scăderii consumului gospodăriilor populației cu credite pentru locuințe, au crescut din cauza unor factori economici și financiari ciclici. |
| --- | --- |

3.

SECȚIUNEA 2

PUNERE ÎN APLICARE

1.   Definiții

În sensul prezentei recomandări, se aplică următoarele definiții:

| (a) | „măsuri bazate pe debitor” înseamnă măsuri macroprudențiale care vizează debitorii; |
| --- | --- |

(a)

„măsuri bazate pe debitor” înseamnă măsuri macroprudențiale care vizează debitorii;

| (b) | „control direct” înseamnă capacitatea reală și efectivă de a impune și modifica, atunci când este necesar pentru atingerea unui obiectiv intermediar sau final, măsuri macroprudențiale aplicabile instituțiilor financiare aflate în competența autorității macroprudențiale corespunzătoare; |
| --- | --- |

(b)

„control direct” înseamnă capacitatea reală și efectivă de a impune și modifica, atunci când este necesar pentru atingerea unui obiectiv intermediar sau final, măsuri macroprudențiale aplicabile instituțiilor financiare aflate în competența autorității macroprudențiale corespunzătoare;

| (c) | „competențe de recomandare” înseamnă capacitatea de a ghida prin intermediul recomandărilor aplicarea instrumentelor macroprudențiale, atunci când este necesară atingerea unui obiectiv intermediar sau final; |
| --- | --- |

(c)

„competențe de recomandare” înseamnă capacitatea de a ghida prin intermediul recomandărilor aplicarea instrumentelor macroprudențiale, atunci când este necesară atingerea unui obiectiv intermediar sau final;

| (d) | „raportul împrumut/garanții” (loan-to-value ratio – raportul LTV) înseamnă suma tuturor împrumuturilor sau tranșelor de împrumut garantate de debitor cu imobilul în momentul inițierii creditului raportată la valoarea imobilului în momentul inițierii creditului; |
| --- | --- |

(d)

„raportul împrumut/garanții” (loan-to-value ratio – raportul LTV) înseamnă suma tuturor împrumuturilor sau tranșelor de împrumut garantate de debitor cu imobilul în momentul inițierii creditului raportată la valoarea imobilului în momentul inițierii creditului;

| (e) | „raportul împrumut/venituri” (loan-to-income ratio – raportul LTI) înseamnă suma tuturor împrumuturilor sau tranșelor de împrumut garantate de debitor cu bunul imobil în momentul inițierii creditului raportată la venitul disponibil total anual al debitorului în momentul inițierii creditului; |
| --- | --- |

(e)

„raportul împrumut/venituri” (loan-to-income ratio – raportul LTI) înseamnă suma tuturor împrumuturilor sau tranșelor de împrumut garantate de debitor cu bunul imobil în momentul inițierii creditului raportată la venitul disponibil total anual al debitorului în momentul inițierii creditului;

| (f) | „termen mediu” înseamnă un orizont de trei ani; |
| --- | --- |

(f)

„termen mediu” înseamnă un orizont de trei ani;

| (g) | „serviciul datoriei” înseamnă valoarea combinată a dobânzilor și rambursării principalului aferentă datoriilor totale ale unui debitor într-o anumită perioadă de timp (în general, un an); |
| --- | --- |

(g)

„serviciul datoriei” înseamnă valoarea combinată a dobânzilor și rambursării principalului aferentă datoriilor totale ale unui debitor într-o anumită perioadă de timp (în general, un an);

| (h) | „autoritate macroprudențială” înseamnă o autoritate macroprudențială națională care are obiectivele, mecanismele, competențele, cerințele privind răspunderea și alte caracteristici prevăzute în Recomandarea CERS/2011/3 (8); |
| --- | --- |

(h)

„autoritate macroprudențială” înseamnă o autoritate macroprudențială națională care are obiectivele, mecanismele, competențele, cerințele privind răspunderea și alte caracteristici prevăzute în Recomandarea CERS/2011/3 (8);

| (i) | „raportul datorii/venituri” (debt-to-income ratio – raportul DTI) înseamnă datoriile totale ale debitorului în momentul inițierii creditului raportate la venitul disponibil total anual al debitorului în momentul inițierii creditului; |
| --- | --- |

(i)

„raportul datorii/venituri” (debt-to-income ratio – raportul DTI) înseamnă datoriile totale ale debitorului în momentul inițierii creditului raportate la venitul disponibil total anual al debitorului în momentul inițierii creditului;

| (j) | „raportul serviciul datoriei/venituri” (debt-service-to-income ratio – raportul DSTI) înseamnă valoarea totală anuală a serviciului datoriei raportată la venitul disponibil total anual al debitorului în momentul inițierii creditului; |
| --- | --- |

(j)

„raportul serviciul datoriei/venituri” (debt-service-to-income ratio – raportul DSTI) înseamnă valoarea totală anuală a serviciului datoriei raportată la venitul disponibil total anual al debitorului în momentul inițierii creditului;

| (k) | „scadență” înseamnă durata contractului de credit pentru un bun imobil rezidențial exprimată în ani în momentul inițierii creditului. |
| --- | --- |

(k)

„scadență” înseamnă durata contractului de credit pentru un bun imobil rezidențial exprimată în ani în momentul inițierii creditului.

2.   Criterii de punere în aplicare

| 1. | Aplicarea prezentei recomandări trebuie să țină cont de următoarele criterii:






  (a) | principiul proporționalității ar trebui respectat în mod corespunzător, ținând cont de obiectivul și conținutul Recomandării A și Recomandării B; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

principiul proporționalității ar trebui respectat în mod corespunzător, ținând cont de obiectivul și conținutul Recomandării A și Recomandării B;

| (b) | în ceea ce privește Recomandarea A, la efectuarea unor modificări ale politicilor, introducerea treptată a acestor măsuri ar trebui să țină seama de poziția Suediei în cadrul ciclurilor economice și financiare, astfel încât aceste măsuri să nu contribuie la amplificarea sau declanșarea materializării vulnerabilităților acumulate în sectorul imobiliar rezidențial din Suedia; |
| --- | --- |

(b)

în ceea ce privește Recomandarea A, la efectuarea unor modificări ale politicilor, introducerea treptată a acestor măsuri ar trebui să țină seama de poziția Suediei în cadrul ciclurilor economice și financiare, astfel încât aceste măsuri să nu contribuie la amplificarea sau declanșarea materializării vulnerabilităților acumulate în sectorul imobiliar rezidențial din Suedia;

| (c) | la activarea sau înăsprirea unor măsuri suplimentare bazate pe debitor sau capital în temeiul Recomandării B, calibrarea și introducerea treptată a acestora ar trebui să țină seama de poziția Suediei în cadrul ciclurilor economice și financiare, precum și de orice implicații potențiale în ceea ce privește costurile și beneficiile aferente; |
| --- | --- |

(c)

la activarea sau înăsprirea unor măsuri suplimentare bazate pe debitor sau capital în temeiul Recomandării B, calibrarea și introducerea treptată a acestora ar trebui să țină seama de poziția Suediei în cadrul ciclurilor economice și financiare, precum și de orice implicații potențiale în ceea ce privește costurile și beneficiile aferente;

| (d) | în anexa I se prevăd criterii specifice de respectare a Recomandării A și Recomandării B. |
| --- | --- |

(d)

în anexa I se prevăd criterii specifice de respectare a Recomandării A și Recomandării B.

| 2. | Destinatarii prezentei recomandări trebuie să raporteze CERS și Consiliului cu privire la măsurile adoptate ca urmare a prezentei recomandări sau să justifice în mod adecvat lipsa lor de acțiune. Rapoartele ar trebui să cuprindă cel puțin:






  (a) | informații privind conținutul și calendarul măsurilor luate; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

informații privind conținutul și calendarul măsurilor luate;

| (b) | o evaluare a vulnerabilităților legate de îndatorarea gospodăriilor populației și de supraevaluarea prețurilor locuințelor, inclusiv distribuția creditelor ipotecare noi în funcție de raporturile LTV, DTI și DSTI și de scadențe, raporturile relevante fiind calculate în conformitate cu anexa IV la Recomandarea CERS/2016/14 a Comitetului european pentru risc sistemic (9), împreună cu funcționarea măsurilor luate, având în vedere obiectivele prezentei recomandări; |
| --- | --- |

(b)

o evaluare a vulnerabilităților legate de îndatorarea gospodăriilor populației și de supraevaluarea prețurilor locuințelor, inclusiv distribuția creditelor ipotecare noi în funcție de raporturile LTV, DTI și DSTI și de scadențe, raporturile relevante fiind calculate în conformitate cu anexa IV la Recomandarea CERS/2016/14 a Comitetului european pentru risc sistemic (9), împreună cu funcționarea măsurilor luate, având în vedere obiectivele prezentei recomandări;

| (c) | justificarea detaliată a lipsei de acțiune sau a abaterii de la prezenta recomandare, inclusiv a oricăror întârzieri. |
| --- | --- |

(c)

justificarea detaliată a lipsei de acțiune sau a abaterii de la prezenta recomandare, inclusiv a oricăror întârzieri.

3.   Calendar pentru măsurile aplicate ca urmare a recomandării

Destinatarii prezentei recomandări trebuie să transmită CERS și Consiliului rapoarte cu privire la măsurile adoptate ca răspuns la prezenta recomandare sau să justifice în mod adecvat orice lipsă de acțiune, conform calendarului menționat în continuare.

| (a) | Recomandarea A

  Până la 31 octombrie 2022, destinatarul Recomandării A trebuie să transmită CERS și Consiliului un raport cu privire la punerea în aplicare a Recomandării A. |
| --- | --- |

(a)

Recomandarea A

Până la 31 octombrie 2022, destinatarul Recomandării A trebuie să transmită CERS și Consiliului un raport cu privire la punerea în aplicare a Recomandării A.

| (b) | Recomandarea B

  Până la 31 octombrie 2020, iar ulterior anual până la 31 octombrie 2022, destinatarii Recomandării B trebuie să prezinte CERS și Consiliului un raport privind monitorizarea vulnerabilităților legate de îndatorarea gospodăriilor populației și măsurile luate pentru abordarea acestor vulnerabilități. În cazul în care există mai multe organisme cu responsabilități privind luarea de măsuri pentru abordarea vulnerabilităților identificate, ar trebui prezentat un raport comun. |
| --- | --- |

(b)

Recomandarea B

Până la 31 octombrie 2020, iar ulterior anual până la 31 octombrie 2022, destinatarii Recomandării B trebuie să prezinte CERS și Consiliului un raport privind monitorizarea vulnerabilităților legate de îndatorarea gospodăriilor populației și măsurile luate pentru abordarea acestor vulnerabilități. În cazul în care există mai multe organisme cu responsabilități privind luarea de măsuri pentru abordarea vulnerabilităților identificate, ar trebui prezentat un raport comun.

4.   Monitorizare și evaluare

| 1. | Secretariatul CERS:






  (a) | va oferi asistență destinatarilor, asigurând coordonarea raportării, furnizarea de modele relevante și, dacă este cazul, informații detaliate privind procedura și calendarul pentru măsurile adoptate în urma recomandării; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

va oferi asistență destinatarilor, asigurând coordonarea raportării, furnizarea de modele relevante și, dacă este cazul, informații detaliate privind procedura și calendarul pentru măsurile adoptate în urma recomandării;

| (b) | va verifica măsurile aplicate de destinatari, va acorda asistență la cerere și va prezenta Consiliului general rapoarte privind măsurile aplicate. Vor fi inițiate trei evaluări, după cum urmează:






  (i) | până la 31 decembrie 2020, cu privire la punerea în aplicare a Recomandării B; |
| --- | --- | --- |

(b)

va verifica măsurile aplicate de destinatari, va acorda asistență la cerere și va prezenta Consiliului general rapoarte privind măsurile aplicate. Vor fi inițiate trei evaluări, după cum urmează:

(i)

până la 31 decembrie 2020, cu privire la punerea în aplicare a Recomandării B;

| (ii) | până la 31 decembrie 2021, cu privire la punerea în aplicare a Recomandării B; și |
| --- | --- |

(ii)

până la 31 decembrie 2021, cu privire la punerea în aplicare a Recomandării B; și

| (iii) | până la 31 decembrie 2022, cu privire la punerea în aplicare a Recomandărilor A și B. |
| --- | --- |

(iii)

până la 31 decembrie 2022, cu privire la punerea în aplicare a Recomandărilor A și B.

| 2. | Consiliul general va evalua măsurile și justificările raportate de către destinatari și, după caz, poate decide că prezenta recomandare nu a fost respectată și destinatarul nu a justificat în mod adecvat lipsa de acțiune. |
| --- | --- |

2.

Adoptată la Frankfurt pe Main, 27 iunie 2019.

Șeful secretariatului CERS,

în numele Consiliului general al CERS

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  JO L 331, 15.12.2010, p. 1.

1

(2)  Recomandarea CERS/2013/1 a Comitetului european pentru risc sistemic din 4 aprilie 2013 privind obiectivele intermediare și instrumentele politicii macroprudențiale (JO C 170, 15.6.2013, p. 1).

2

(3)  Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 cu privire la accesul la activitatea instituțiilor de credit și supravegherea prudențială a instituțiilor de credit și a firmelor de investiții, de modificare a Directivei 2002/87/CE și de abrogare a Directivelor 2006/48/CE și 2006/49/CE (JO L 176, 27.6.2013, p. 338).

3

(4)  Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 iunie 2013 privind cerințele prudențiale pentru instituțiile de credit și firmele de investiții și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (JO L 176, 27.6.2013, p. 1).

4

(5)  A se vedea Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector („Vulnerabilități în sectorul imobiliar rezidențial din UE”), CERS, noiembrie 2016, disponibil pe site-ul web al CERS, la adresa www.esrb.europa.eu

5

Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector

(6)  Avertismentul CERS/2016/11 al Comitetului european pentru risc sistemic din 22 septembrie 2016 privind vulnerabilitățile pe termen mediu ale sectorului imobiliar rezidențial din Suedia (JO C 31, 31.1.2017, p. 55).

6

(7)  A se vedea Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries („Vulnerabilități în sectorul imobiliar rezidențial al statelor SEE”), CERS, 2019, disponibil pe site-ul web al CERS, la adresa www.esrb.europa.eu

7

Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries

(8)  Recomandarea CERS/2011/3 a Comitetului european pentru risc sistemic din 22 decembrie 2011 privind mandatul macroprudențial al autorităților naționale (JO C 41, 14.2.2012, p. 1).

8

(9)  Recomandarea CERS/2016/14 a Comitetului european pentru risc sistemic din 31 octombrie 2016 privind acoperirea unor lacune la nivelul datelor privind bunurile imobile (JO C 31, 31.1.2017, p. 1).

9

---

ANEXA I

Specificarea criteriilor de conformitate aplicabile recomandărilor

Recomandarea A – Modificări structurale legate de credite ipotecare și de sectorul imobiliar rezidențial

Următorul criteriu de conformitate este aplicabil Recomandării A.

La formularea opțiunilor de politică și înainte de punerea în aplicare a oricăror modificări ale politicilor, ar trebui realizată o evaluare a impactului măsurilor propuse, ținând seama de poziția Suediei în cadrul ciclurilor economice și financiare, pentru a asigura că aceste măsuri nu amplifică sau declanșează materializarea vulnerabilităților acumulate în sectorul imobiliar rezidențial din Suedia.

Recomandarea B – Monitorizarea vulnerabilităților și activarea sau înăsprirea măsurilor macroprudențiale

Următorul criteriu de conformitate este aplicabil Recomandării B.

Înainte de activarea altor măsuri macroprudențiale sau de înăsprirea celor existente, ar trebui realizată o evaluare a poziției Suediei în cadrul ciclurilor economice și financiare pentru a determina dacă această activare sau înăsprire ar fi corespunzătoare.

---

| 30.10.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 366/41 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 366/41

---

AVERTISMENTUL COMITETULUI EUROPEAN PENTRU RISC SISTEMIC

din 27 iunie 2019

privind vulnerabilitățile pe termen mediu ale sectorului imobiliar rezidențial din Republica Cehă

(CERS/2019/10)

(2019/C 366/07)

CONSILIUL GENERAL AL COMITETULUI EUROPEAN PENTRU RISC SISTEMIC,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1092/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 privind supravegherea macroprudențială la nivelul Uniunii Europene a sistemului financiar și de înființare a unui Comitet european pentru risc sistemic (1), în special articolele 3, 16 și 18,

întrucât:

| (1) | Locuințele constituie un sector esențial al economiei reale și reprezintă o componentă majoră a avuției gospodăriilor populației și a creditării bancare. Bunurile imobile rezidențiale constituie o componentă importantă a activelor gospodăriilor populației, iar creditele pentru locuințe reprezintă deseori o parte importantă a bilanțului instituțiilor de credit. În plus, construcția de locuințe este de obicei un element important al economiei reale, fiind o sursă de locuri de muncă, investiții și creștere economică. |
| --- | --- |

(1)

Locuințele constituie un sector esențial al economiei reale și reprezintă o componentă majoră a avuției gospodăriilor populației și a creditării bancare. Bunurile imobile rezidențiale constituie o componentă importantă a activelor gospodăriilor populației, iar creditele pentru locuințe reprezintă deseori o parte importantă a bilanțului instituțiilor de credit. În plus, construcția de locuințe este de obicei un element important al economiei reale, fiind o sursă de locuri de muncă, investiții și creștere economică.

| (2) | Crizele financiare din trecut și experiențele din multe țări au demonstrat că evoluțiile nesustenabile de pe piețele imobiliare pot avea repercusiuni grave asupra stabilității sistemului financiar și a economiei în ansamblu într-o anumită țară, ceea ce poate conduce și la efecte negative de propagare transfrontalieră. Efectele asupra stabilității financiare pot fi atât directe, cât și indirecte. Efectele directe constau în pierderi din credite pentru portofoliile de credite ipotecare din cauza unor condiții economice și financiare nefavorabile și din cauza unor evoluții negative simultane pe piața imobiliară rezidențială. Efectele indirecte se referă la ajustări ale consumului gospodăriilor populației, acestea având consecințe suplimentare pentru economia reală și pentru stabilitatea financiară. |
| --- | --- |

(2)

Crizele financiare din trecut și experiențele din multe țări au demonstrat că evoluțiile nesustenabile de pe piețele imobiliare pot avea repercusiuni grave asupra stabilității sistemului financiar și a economiei în ansamblu într-o anumită țară, ceea ce poate conduce și la efecte negative de propagare transfrontalieră. Efectele asupra stabilității financiare pot fi atât directe, cât și indirecte. Efectele directe constau în pierderi din credite pentru portofoliile de credite ipotecare din cauza unor condiții economice și financiare nefavorabile și din cauza unor evoluții negative simultane pe piața imobiliară rezidențială. Efectele indirecte se referă la ajustări ale consumului gospodăriilor populației, acestea având consecințe suplimentare pentru economia reală și pentru stabilitatea financiară.

| (3) | Piețele imobiliare sunt predispuse la evoluții ciclice. Expunerea excesivă la riscuri, nivelul excesiv al îndatorării și stimulentele nealiniate în faza de expansiune a ciclului imobiliar pot conduce la implicații negative grave atât pentru stabilitatea financiară, cât și pentru economia reală. Dată fiind relevanța bunurilor imobile rezidențiale (BIR) pentru stabilitatea financiară și macroeconomică, încercarea de a preveni acumularea de vulnerabilități pe piețele imobiliare rezidențiale prin utilizarea politicii macroprudențiale este deosebit de importantă, pe lângă utilizarea acesteia ca mijloc de diminuare a riscului sistemic. |
| --- | --- |

(3)

Piețele imobiliare sunt predispuse la evoluții ciclice. Expunerea excesivă la riscuri, nivelul excesiv al îndatorării și stimulentele nealiniate în faza de expansiune a ciclului imobiliar pot conduce la implicații negative grave atât pentru stabilitatea financiară, cât și pentru economia reală. Dată fiind relevanța bunurilor imobile rezidențiale (BIR) pentru stabilitatea financiară și macroeconomică, încercarea de a preveni acumularea de vulnerabilități pe piețele imobiliare rezidențiale prin utilizarea politicii macroprudențiale este deosebit de importantă, pe lângă utilizarea acesteia ca mijloc de diminuare a riscului sistemic.

| (4) | Deși factorii ciclici joacă un rol important în alimentarea vulnerabilităților identificate pe piețele imobiliare rezidențiale ale țărilor din Spațiul Economic European (SEE), există și factori structurali care au antrenat aceste vulnerabilități. Acești factori pot include un deficit de ofertă de locuințe – care a exercitat presiuni în sensul creșterii prețurilor locuințelor și a datoriilor gospodăriilor populației care își cumpără propria locuință – sau alte politici publice care pot funcționa ca un stimulent pentru supraîndatorarea gospodăriilor populației. Deoarece acești factori depășesc sfera politicii macroprudențiale, măsurile care provin din alte domenii de politică pot completa și susține măsurile macroprudențiale actuale în abordarea eficientă și eficace a vulnerabilităților prezente pe piețele imobiliare rezidențiale la nivelul țărilor individuale, fără a genera costuri excesive pentru economia reală și pentru sistemul financiar. |
| --- | --- |

(4)

Deși factorii ciclici joacă un rol important în alimentarea vulnerabilităților identificate pe piețele imobiliare rezidențiale ale țărilor din Spațiul Economic European (SEE), există și factori structurali care au antrenat aceste vulnerabilități. Acești factori pot include un deficit de ofertă de locuințe – care a exercitat presiuni în sensul creșterii prețurilor locuințelor și a datoriilor gospodăriilor populației care își cumpără propria locuință – sau alte politici publice care pot funcționa ca un stimulent pentru supraîndatorarea gospodăriilor populației. Deoarece acești factori depășesc sfera politicii macroprudențiale, măsurile care provin din alte domenii de politică pot completa și susține măsurile macroprudențiale actuale în abordarea eficientă și eficace a vulnerabilităților prezente pe piețele imobiliare rezidențiale la nivelul țărilor individuale, fără a genera costuri excesive pentru economia reală și pentru sistemul financiar.

| (5) | În 2016, Comitetul european pentru risc sistemic (CERS) a desfășurat o evaluare la nivelul Uniunii a vulnerabilităților pe termen mediu legate de sectorul imobiliar rezidențial (2). Această evaluare a permis CERS să identifice în mai multe țări o serie de vulnerabilități pe termen mediu drept surse de risc sistemic pentru stabilitatea financiară, ceea ce a condus la emiterea de avertismente către opt țări: Belgia (3), Danemarca (4), Luxemburg (5), Țările de Jos (6), Austria (7), Finlanda (8), Suedia (9) și Regatul Unit (10). |
| --- | --- |

(5)

În 2016, Comitetul european pentru risc sistemic (CERS) a desfășurat o evaluare la nivelul Uniunii a vulnerabilităților pe termen mediu legate de sectorul imobiliar rezidențial (2). Această evaluare a permis CERS să identifice în mai multe țări o serie de vulnerabilități pe termen mediu drept surse de risc sistemic pentru stabilitatea financiară, ceea ce a condus la emiterea de avertismente către opt țări: Belgia (3), Danemarca (4), Luxemburg (5), Țările de Jos (6), Austria (7), Finlanda (8), Suedia (9) și Regatul Unit (10).

| (6) | CERS a finalizat recent o evaluare sistematică și prospectivă la nivelul SEE a vulnerabilităților legate de sectorul imobiliar rezidențial (11). |
| --- | --- |

(6)

CERS a finalizat recent o evaluare sistematică și prospectivă la nivelul SEE a vulnerabilităților legate de sectorul imobiliar rezidențial (11).

| (7) | În acest context, CERS a identificat în 11 țări, printre care se numără Republica Cehă, anumite vulnerabilități pe termen mediu drept surse de risc sistemic pentru stabilitatea financiară, care nu au fost abordate în mod suficient. |
| --- | --- |

(7)

În acest context, CERS a identificat în 11 țări, printre care se numără Republica Cehă, anumite vulnerabilități pe termen mediu drept surse de risc sistemic pentru stabilitatea financiară, care nu au fost abordate în mod suficient.

| (8) | CERS ia act de măsura macroprudențială luată de Republica Cehă pentru a diminua riscul sistemic provenind din sectorul imobiliar rezidențial și sugerează ca autoritățile relevante din Republica Cehă să fie pregătite să ia măsuri suplimentare în cazul în care orientarea actuală a politicii macroprudențiale s-ar dovedi insuficientă. |
| --- | --- |

(8)

CERS ia act de măsura macroprudențială luată de Republica Cehă pentru a diminua riscul sistemic provenind din sectorul imobiliar rezidențial și sugerează ca autoritățile relevante din Republica Cehă să fie pregătite să ia măsuri suplimentare în cazul în care orientarea actuală a politicii macroprudențiale s-ar dovedi insuficientă.

| (9) | Evaluarea de către CERS a vulnerabilităților evidențiază următoarele în ceea ce privește Republica Cehă:






  (a) | Creșterea prețurilor locuințelor a depășit creșterea veniturilor gospodăriilor populației pe termen mediu, iar aceasta nu poate fi justificată în întregime de evoluția capacității gospodăriilor populației de a rambursa datoriile. Česká národní banka (CNB) estimează că, în a doua jumătate a anului 2018, prețurile locuințelor din Republica Cehă erau supraevaluate cu 10 %-15 %. Pe lângă contribuția din factorii ciclici, există importanți factori structurali care ar fi putut contribui la această supraevaluare. În special, este posibil ca ritmul lent al activității privind viitorul Plan urbanistic din Praga și întârzierile la emiterea autorizațiilor de construire să fi contribuit, de asemenea, la deficitul de ofertă de locuințe, în special în capitală. |
| --- | --- | --- |

(9)

Evaluarea de către CERS a vulnerabilităților evidențiază următoarele în ceea ce privește Republica Cehă:

(a)

Creșterea prețurilor locuințelor a depășit creșterea veniturilor gospodăriilor populației pe termen mediu, iar aceasta nu poate fi justificată în întregime de evoluția capacității gospodăriilor populației de a rambursa datoriile. Česká národní banka (CNB) estimează că, în a doua jumătate a anului 2018, prețurile locuințelor din Republica Cehă erau supraevaluate cu 10 %-15 %. Pe lângă contribuția din factorii ciclici, există importanți factori structurali care ar fi putut contribui la această supraevaluare. În special, este posibil ca ritmul lent al activității privind viitorul Plan urbanistic din Praga și întârzierile la emiterea autorizațiilor de construire să fi contribuit, de asemenea, la deficitul de ofertă de locuințe, în special în capitală.

| (b) | Supraevaluarea prețurilor locuințelor, care continuă să se amplifice, împreună cu creșterea puternică a creditelor pentru locuințe și relaxarea standardelor de creditare din ultimii ani, au accentuat posibilitatea pierderilor din credite rezultate din credite ipotecare în cazul unor condiții economice și financiare nefavorabile sau al unor evoluții negative pe piața imobiliară rezidențială, cu efecte directe asupra stabilității financiare. În mod similar, îndatorarea în creștere a gospodăriilor populației, împreună cu ponderea tot mai mare a gospodăriilor populației care sunt potențial vulnerabile la condiții economice și financiare nefavorabile sau la evoluții negative pe piața imobiliară rezidențială, poate conduce la reducerea de către gospodăriile populației a consumului acestora în cazul unui șoc economic sau financiar, care ar putea conduce la efecte secundare ce ar afecta indirect stabilitatea financiară. |
| --- | --- |

(b)

Supraevaluarea prețurilor locuințelor, care continuă să se amplifice, împreună cu creșterea puternică a creditelor pentru locuințe și relaxarea standardelor de creditare din ultimii ani, au accentuat posibilitatea pierderilor din credite rezultate din credite ipotecare în cazul unor condiții economice și financiare nefavorabile sau al unor evoluții negative pe piața imobiliară rezidențială, cu efecte directe asupra stabilității financiare. În mod similar, îndatorarea în creștere a gospodăriilor populației, împreună cu ponderea tot mai mare a gospodăriilor populației care sunt potențial vulnerabile la condiții economice și financiare nefavorabile sau la evoluții negative pe piața imobiliară rezidențială, poate conduce la reducerea de către gospodăriile populației a consumului acestora în cazul unui șoc economic sau financiar, care ar putea conduce la efecte secundare ce ar afecta indirect stabilitatea financiară.

| (c) | Creșterea anuală a creditelor pentru locuințe a fost ridicată pe termen mediu. Înainte de introducerea limitelor recomandate ale raportului împrumut/garanții (LTV), ale raportului datorii/venituri (DTI) și ale raportului serviciul datoriei/venituri (DSTI), creșterea creditelor pentru locuințe a fost însoțită de relaxarea standardelor de creditare, evidențiată de procentajul în creștere de credite cu un raport LTV ridicat (de peste 80 % și 90 %) și de procentajul crescut de credite cu raporturi DTI și DSTI ridicate (de peste 8 % și, respectiv, de peste 40 %). Aceste credite au fost furnizate gospodăriilor populației care pot fi vulnerabile la condiții economice și financiare nefavorabile. În plus, a fost oferit un procentaj în creștere de credite care combinau raporturi LTV ridicate cu un raport DTI sau DSTI ridicat, amplificând astfel în continuare posibilitatea unor pierderi din credite legate de aceste credite ipotecare noi. Deși ponderile de risc medii pentru portofoliile de credite ipotecare deținute de instituții de credit din Republica Cehă care utilizează abordarea bazată pe modele interne de rating pot fi considerate drept relativ ridicate în comparație cu alte țări din SEE, aceste ponderi de risc sunt în scădere. |
| --- | --- |

(c)

Creșterea anuală a creditelor pentru locuințe a fost ridicată pe termen mediu. Înainte de introducerea limitelor recomandate ale raportului împrumut/garanții (LTV), ale raportului datorii/venituri (DTI) și ale raportului serviciul datoriei/venituri (DSTI), creșterea creditelor pentru locuințe a fost însoțită de relaxarea standardelor de creditare, evidențiată de procentajul în creștere de credite cu un raport LTV ridicat (de peste 80 % și 90 %) și de procentajul crescut de credite cu raporturi DTI și DSTI ridicate (de peste 8 % și, respectiv, de peste 40 %). Aceste credite au fost furnizate gospodăriilor populației care pot fi vulnerabile la condiții economice și financiare nefavorabile. În plus, a fost oferit un procentaj în creștere de credite care combinau raporturi LTV ridicate cu un raport DTI sau DSTI ridicat, amplificând astfel în continuare posibilitatea unor pierderi din credite legate de aceste credite ipotecare noi. Deși ponderile de risc medii pentru portofoliile de credite ipotecare deținute de instituții de credit din Republica Cehă care utilizează abordarea bazată pe modele interne de rating pot fi considerate drept relativ ridicate în comparație cu alte țări din SEE, aceste ponderi de risc sunt în scădere.

| (d) | Deși îndatorarea gospodăriilor populației din Republica Cehă poate fi considerată moderată în comparație cu alte țări din SEE, aceasta a crescut corespunzător creșterii creditelor pentru locuințe. În ciuda faptului că recent au existat perioade mai lungi în care ratele dobânzilor au fost fixe, o proporție semnificativă a creditelor ipotecare noi au fost oferite anterior cu perioade inițiale cu rata dobânzii fixă de sub cinci ani. În consecință, un procent semnificativ din gospodăriile populației care contractează credite ipotecare noi pot avea dificultăți cu rambursarea datoriilor în cazul unei creșteri a ratei dobânzii. |
| --- | --- |

(d)

Deși îndatorarea gospodăriilor populației din Republica Cehă poate fi considerată moderată în comparație cu alte țări din SEE, aceasta a crescut corespunzător creșterii creditelor pentru locuințe. În ciuda faptului că recent au existat perioade mai lungi în care ratele dobânzilor au fost fixe, o proporție semnificativă a creditelor ipotecare noi au fost oferite anterior cu perioade inițiale cu rata dobânzii fixă de sub cinci ani. În consecință, un procent semnificativ din gospodăriile populației care contractează credite ipotecare noi pot avea dificultăți cu rambursarea datoriilor în cazul unei creșteri a ratei dobânzii.

| (e) | Condițiile economice și financiare nefavorabile sau evoluțiile negative pe piața imobiliară rezidențială pot conduce la materializarea riscurilor ca urmare a unora dintre vulnerabilitățile menționate mai sus. De exemplu, în cazul în care creșterea veniturilor gospodăriilor populației se diminuează sau ratele dobânzilor cresc, atunci gospodăriile populației foarte îndatorate pot avea dificultăți mai mari în rambursarea creditelor. În cazul în care aceste gospodării ale populației nu își mai pot rambursa creditele și în același timp prețurile locuințelor scad, această situație poate conduce la pierderi din credite rezultate din credite ipotecare. Ținând seama de o recomandare anterioară a CNB (12) referitoare la standardele de creditare pentru credite ipotecare noi, în prezent se anticipează că riscul de nerambursare și de pierderi directe din credite pentru instituțiile de credit va fi limitat. În plus, date fiind ponderile de risc medii relativ ridicate pentru portofoliile de credite ipotecare ale instituțiilor de credit care utilizează abordarea bazată pe modele interne de rating și capitalizarea relativ ridicată a sectorului bancar din Republica Cehă, este posibil ca instituțiile de credit să fie bine plasate pentru a absorbi șocurile directe din riscul de credit legate de sectorul imobiliar rezidențial. Cu toate acestea, poate fi necesar ca gospodăriile populației să-și ajusteze consumul, deoarece posibilele reduceri ale venitului sau activelor nete ar putea conduce la efecte indirecte asupra stabilității financiare. |
| --- | --- |

(e)

Condițiile economice și financiare nefavorabile sau evoluțiile negative pe piața imobiliară rezidențială pot conduce la materializarea riscurilor ca urmare a unora dintre vulnerabilitățile menționate mai sus. De exemplu, în cazul în care creșterea veniturilor gospodăriilor populației se diminuează sau ratele dobânzilor cresc, atunci gospodăriile populației foarte îndatorate pot avea dificultăți mai mari în rambursarea creditelor. În cazul în care aceste gospodării ale populației nu își mai pot rambursa creditele și în același timp prețurile locuințelor scad, această situație poate conduce la pierderi din credite rezultate din credite ipotecare. Ținând seama de o recomandare anterioară a CNB (12) referitoare la standardele de creditare pentru credite ipotecare noi, în prezent se anticipează că riscul de nerambursare și de pierderi directe din credite pentru instituțiile de credit va fi limitat. În plus, date fiind ponderile de risc medii relativ ridicate pentru portofoliile de credite ipotecare ale instituțiilor de credit care utilizează abordarea bazată pe modele interne de rating și capitalizarea relativ ridicată a sectorului bancar din Republica Cehă, este posibil ca instituțiile de credit să fie bine plasate pentru a absorbi șocurile directe din riscul de credit legate de sectorul imobiliar rezidențial. Cu toate acestea, poate fi necesar ca gospodăriile populației să-și ajusteze consumul, deoarece posibilele reduceri ale venitului sau activelor nete ar putea conduce la efecte indirecte asupra stabilității financiare.

| (f) | CERS ia act de gama largă de măsuri macroprudențiale bazate pe debitor destinate diminuării riscurilor legate de sectorul imobiliar rezidențial din Republica Cehă. Limitele raportului LTV urmăresc să abordeze acumularea de vulnerabilități legate de acordarea de credite ipotecare noi pe o piață în care prețurile locuințelor sunt supraevaluate, cu potențiale efecte directe asupra stabilității financiare. De asemenea, limitele raportului DTI și ale raportului DSTI urmăresc să sporească eficacitatea limitelor raportului LTV prin limitarea acordării de credite noi gospodăriilor populației care sunt potențial vulnerabile la condiții economice și financiare nefavorabile și la evoluții negative pe piața imobiliară rezidențială din Republica Cehă. De asemenea, furnizorilor de credit li se recomandă să efectueze testări la stres privind capacitatea debitorilor de a face față unor șocuri legate de creșterea ratelor dobânzilor sau de scăderea veniturilor. Pentru a mări reziliența instituțiilor de credit în ceea ce privește vulnerabilitățile ciclice, în 2018 CNB a majorat rata amortizorului anticiclic de capital la 2 % (de la 1,5 %), cu efect de la 1 iulie 2020. |
| --- | --- |

(f)

CERS ia act de gama largă de măsuri macroprudențiale bazate pe debitor destinate diminuării riscurilor legate de sectorul imobiliar rezidențial din Republica Cehă. Limitele raportului LTV urmăresc să abordeze acumularea de vulnerabilități legate de acordarea de credite ipotecare noi pe o piață în care prețurile locuințelor sunt supraevaluate, cu potențiale efecte directe asupra stabilității financiare. De asemenea, limitele raportului DTI și ale raportului DSTI urmăresc să sporească eficacitatea limitelor raportului LTV prin limitarea acordării de credite noi gospodăriilor populației care sunt potențial vulnerabile la condiții economice și financiare nefavorabile și la evoluții negative pe piața imobiliară rezidențială din Republica Cehă. De asemenea, furnizorilor de credit li se recomandă să efectueze testări la stres privind capacitatea debitorilor de a face față unor șocuri legate de creșterea ratelor dobânzilor sau de scăderea veniturilor. Pentru a mări reziliența instituțiilor de credit în ceea ce privește vulnerabilitățile ciclice, în 2018 CNB a majorat rata amortizorului anticiclic de capital la 2 % (de la 1,5 %), cu efect de la 1 iulie 2020.

| (g) | Totuși, actualele măsuri bazate pe debitor au fost introduse pe baza unei recomandări a CNB care nu este obligatorie din punct de vedere juridic, neexistând un cadru juridic care să activeze aceste măsuri prin acte cu caracter juridic obligatoriu. Ca atare, eficacitatea măsurilor actuale nu poate fi garantată pe termen mediu, iar în această perioadă atât supraevaluarea prețurilor locuințelor, cât și creșterea creditelor ipotecare se pot amplifica. |
| --- | --- |

(g)

Totuși, actualele măsuri bazate pe debitor au fost introduse pe baza unei recomandări a CNB care nu este obligatorie din punct de vedere juridic, neexistând un cadru juridic care să activeze aceste măsuri prin acte cu caracter juridic obligatoriu. Ca atare, eficacitatea măsurilor actuale nu poate fi garantată pe termen mediu, iar în această perioadă atât supraevaluarea prețurilor locuințelor, cât și creșterea creditelor ipotecare se pot amplifica.

| (h) | Politica macroprudențială actuală este evaluată drept parțial corespunzătoare și parțial suficientă în ceea ce privește posibila dezvoltare de vulnerabilități în sectorul imobiliar rezidențial din Republica Cehă pe termen mediu. Este important ca autoritățile naționale să dispună de măsuri bazate pe debitor care să aibă caracter juridic obligatoriu și care să le asigure competențele necesare pentru a aborda potențiale vulnerabilități pentru stabilitatea financiară, inclusiv, în special, competențe de stabilire a limitelor obligatorii din punct de vedere juridic pentru raportul împrumut/garanții – precum și pentru raportul datorii/venituri sau pentru raportul serviciul datoriei/venituri, în combinație cu limite ale scadențelor – atunci când este necesar pentru credite noi pentru locuințe. Numai măsurile obligatorii din punct de vedere juridic bazate pe debitor ar asigura respectarea pe deplin a măsurilor existente de către toți furnizorii de credit, indiferent de tipul acestora sau dacă sunt naționali sau străini. |
| --- | --- |

(h)

Politica macroprudențială actuală este evaluată drept parțial corespunzătoare și parțial suficientă în ceea ce privește posibila dezvoltare de vulnerabilități în sectorul imobiliar rezidențial din Republica Cehă pe termen mediu. Este important ca autoritățile naționale să dispună de măsuri bazate pe debitor care să aibă caracter juridic obligatoriu și care să le asigure competențele necesare pentru a aborda potențiale vulnerabilități pentru stabilitatea financiară, inclusiv, în special, competențe de stabilire a limitelor obligatorii din punct de vedere juridic pentru raportul împrumut/garanții – precum și pentru raportul datorii/venituri sau pentru raportul serviciul datoriei/venituri, în combinație cu limite ale scadențelor – atunci când este necesar pentru credite noi pentru locuințe. Numai măsurile obligatorii din punct de vedere juridic bazate pe debitor ar asigura respectarea pe deplin a măsurilor existente de către toți furnizorii de credit, indiferent de tipul acestora sau dacă sunt naționali sau străini.

| (10) | Atunci când se activează orice măsuri pentru abordarea vulnerabilităților identificate, calibrarea și introducerea treptată a acestora ar trebui să țină seama de poziția Republicii Cehe în cadrul ciclurilor economice și financiare, precum și de orice implicații potențiale în ceea ce privește costurile și beneficiile aferente. |
| --- | --- |

(10)

Atunci când se activează orice măsuri pentru abordarea vulnerabilităților identificate, calibrarea și introducerea treptată a acestora ar trebui să țină seama de poziția Republicii Cehe în cadrul ciclurilor economice și financiare, precum și de orice implicații potențiale în ceea ce privește costurile și beneficiile aferente.

| (11) | Avertismentele CERS sunt publicate după informarea Consiliului Uniunii Europene de către Consiliul general cu privire la intenția acestuia din urmă de a acționa în acest sens și după ce Consiliul a avut posibilitatea de a-și prezenta reacțiile față de acestea, iar destinatarii au fost informați de intenția publicării, |
| --- | --- |

(11)

Avertismentele CERS sunt publicate după informarea Consiliului Uniunii Europene de către Consiliul general cu privire la intenția acestuia din urmă de a acționa în acest sens și după ce Consiliul a avut posibilitatea de a-și prezenta reacțiile față de acestea, iar destinatarii au fost informați de intenția publicării,

ADOPTĂ PREZENTUL AVERTISMENT:

CERS a identificat vulnerabilități pe termen mediu în sectorul imobiliar rezidențial din Republica Cehă drept surse de risc sistemic pentru stabilitatea financiară, care pot avea potențialul de a genera negative grave pentru economia reală. Din perspectivă macroprudențială, CERS consideră că principalele vulnerabilități sunt supraevaluarea ridicată a prețurilor locuințelor, împreună cu creșterea amplă a creditelor pentru locuințe și standarde de creditare relaxate, în contextul naturii neobligatorii din punct de vedere juridic a măsurilor bazate pe creditor disponibile și aplicabile în prezent.

Adoptat la Frankfurt pe Main, 27 iunie 2019.

Șeful secretariatului CERS,

în numele Consiliului general al CERS

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  JO L 331, 15.12.2010, p. 1.

1

(2)  A se vedea Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector („Vulnerabilități în sectorul imobiliar rezidențial din UE”), CERS, noiembrie 2016, disponibil pe website-ul CERS, la adresa www.esrb.europa.eu.

2

Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector

(3)  Avertismentul CERS/2016/06 al Comitetului european pentru risc sistemic din 22 septembrie 2016 privind vulnerabilitățile pe termen mediu ale sectorului imobiliar rezidențial din Belgia (JO C 31, 31.1.2017, p. 45).

3

(4)  Avertismentul CERS/2016/07 al Comitetului european pentru risc sistemic din 22 septembrie 2016 privind vulnerabilitățile pe termen mediu ale sectorului imobiliar rezidențial din Danemarca (JO C 31, 31.1.2017, p. 47).

4

(5)  Avertismentul CERS/2016/09 al Comitetului european pentru risc sistemic din 22 septembrie 2016 privind vulnerabilitățile pe termen mediu ale sectorului imobiliar rezidențial din Luxemburg (JO C 31, 31.1.2017, p. 51).

5

(6)  Avertismentul CERS/2016/10 al Comitetului european pentru risc sistemic din 22 septembrie 2016 privind vulnerabilitățile pe termen mediu ale sectorului imobiliar rezidențial din Țările de Jos (JO C 31, 31.1.2017, p. 53).

6

(7)  Avertismentul CERS/2016/05 al Comitetului european pentru risc sistemic din 22 septembrie 2016 privind vulnerabilitățile pe termen mediu ale sectorului imobiliar rezidențial din Austria (JO C 31, 31.1.2017, p. 43).

7

(8)  Avertismentul CERS/2016/08 al Comitetului european pentru risc sistemic din 22 septembrie 2016 privind vulnerabilitățile pe termen mediu ale sectorului imobiliar rezidențial din Finlanda (JO C 31, 31.1.2017, p. 49).

8

(9)  Avertismentul CERS/2016/11 al Comitetului european pentru risc sistemic din 22 septembrie 2016 privind vulnerabilitățile pe termen mediu ale sectorului imobiliar rezidențial din Suedia (JO C 31, 31.1.2017, p. 55).

9

(10)  Avertismentul CERS/2016/12 al Comitetului european pentru risc sistemic din 22 septembrie 2016 privind vulnerabilitățile pe termen mediu ale sectorului imobiliar rezidențial din Regatul Unit (JO C 31, 31.1.2017, p. 57).

10

(11)  A se vedea Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries („Vulnerabilități în sectorul imobiliar rezidențial al statelor SEE”), CERS, 2019, disponibil pe website-ul CERS, la adresa www.esrb.europa.eu.

11

Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries

(12)  Recomandarea din 12 iunie 2018 privind gestionarea riscurilor aferente acordării de credite de tip retail garantate cu bunuri imobile rezidențiale, disponibilă la adresa https://www.cnb.cz (ÚS ČNB ze dne 12. června 2018 – Doporučení k řízení rizik spojených s poskytováním retailových úvěrů zajištěných rezidenční nemovitostí).

12

ÚS ČNB ze dne 12. června 2018 – Doporučení k řízení rizik spojených s poskytováním retailových úvěrů zajištěných rezidenční nemovitostí

---

| 30.10.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 366/45 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 366/45

---

AVERTISMENTUL COMITETULUI EUROPEAN PENTRU RISC SISTEMIC

din 27 iunie 2019

privind vulnerabilitățile pe termen mediu ale sectorului imobiliar rezidențial din Germania

(CERS/2019/11)

(2019/C 366/08)

CONSILIUL GENERAL AL COMITETULUI EUROPEAN PENTRU RISC SISTEMIC,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1092/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 privind supravegherea macroprudențială la nivelul Uniunii Europene a sistemului financiar și de înființare a unui Comitet european pentru risc sistemic (1), în special articolele 3, 16 și 18,

întrucât:

| (1) | Locuințele constituie un sector esențial al economiei reale și reprezintă o componentă majoră a avuției gospodăriilor populației și a creditării bancare. Bunurile imobile rezidențiale constituie o componentă importantă a activelor gospodăriilor populației, iar creditele pentru locuințe reprezintă deseori o parte importantă a bilanțului instituțiilor de credit. În plus, construcția de locuințe este de obicei un element important al economiei reale, fiind o sursă de locuri de muncă, investiții și creștere economică. |
| --- | --- |

(1)

Locuințele constituie un sector esențial al economiei reale și reprezintă o componentă majoră a avuției gospodăriilor populației și a creditării bancare. Bunurile imobile rezidențiale constituie o componentă importantă a activelor gospodăriilor populației, iar creditele pentru locuințe reprezintă deseori o parte importantă a bilanțului instituțiilor de credit. În plus, construcția de locuințe este de obicei un element important al economiei reale, fiind o sursă de locuri de muncă, investiții și creștere economică.

| (2) | Crizele financiare din trecut și experiențele din multe țări au demonstrat că evoluțiile nesustenabile de pe piețele imobiliare pot avea repercusiuni grave asupra stabilității sistemului financiar și a economiei în ansamblu într-o anumită țară, ceea ce poate conduce și la efecte negative de propagare transfrontalieră. Efectele asupra stabilității financiare pot fi atât directe, cât și indirecte. Efectele directe constau în pierderi din credite pentru portofoliile de credite ipotecare din cauza unor condiții economice și financiare nefavorabile și din cauza unor evoluții negative simultane pe piața imobiliară rezidențială. Efectele indirecte se referă la ajustări ale consumului gospodăriilor populației, acestea având consecințe suplimentare pentru economia reală și pentru stabilitatea financiară. |
| --- | --- |

(2)

Crizele financiare din trecut și experiențele din multe țări au demonstrat că evoluțiile nesustenabile de pe piețele imobiliare pot avea repercusiuni grave asupra stabilității sistemului financiar și a economiei în ansamblu într-o anumită țară, ceea ce poate conduce și la efecte negative de propagare transfrontalieră. Efectele asupra stabilității financiare pot fi atât directe, cât și indirecte. Efectele directe constau în pierderi din credite pentru portofoliile de credite ipotecare din cauza unor condiții economice și financiare nefavorabile și din cauza unor evoluții negative simultane pe piața imobiliară rezidențială. Efectele indirecte se referă la ajustări ale consumului gospodăriilor populației, acestea având consecințe suplimentare pentru economia reală și pentru stabilitatea financiară.

| (3) | Piețele imobiliare sunt predispuse la evoluții ciclice. Expunerea excesivă la riscuri, nivelul excesiv al îndatorării și stimulentele nealiniate în faza de expansiune a ciclului imobiliar pot conduce la implicații negative grave atât pentru stabilitatea financiară, cât și pentru economia reală. Dată fiind relevanța bunurilor imobile rezidențiale (BIL) pentru stabilitatea financiară și macroeconomică, încercarea de a preveni acumularea de vulnerabilități pe piețele imobiliare rezidențiale prin utilizarea politicii macroprudențiale este deosebit de importantă, pe lângă utilizarea acesteia ca mijloc de diminuare a riscului sistemic. |
| --- | --- |

(3)

Piețele imobiliare sunt predispuse la evoluții ciclice. Expunerea excesivă la riscuri, nivelul excesiv al îndatorării și stimulentele nealiniate în faza de expansiune a ciclului imobiliar pot conduce la implicații negative grave atât pentru stabilitatea financiară, cât și pentru economia reală. Dată fiind relevanța bunurilor imobile rezidențiale (BIL) pentru stabilitatea financiară și macroeconomică, încercarea de a preveni acumularea de vulnerabilități pe piețele imobiliare rezidențiale prin utilizarea politicii macroprudențiale este deosebit de importantă, pe lângă utilizarea acesteia ca mijloc de diminuare a riscului sistemic.

| (4) | Deși factorii ciclici joacă un rol important în alimentarea vulnerabilităților identificate pe piețele imobiliare rezidențiale ale țărilor din Spațiul Economic European (SEE), există și factori structurali care au antrenat aceste vulnerabilități. Acești factori pot include un deficit de ofertă de locuințe – care a exercitat presiuni în sensul creșterii prețurilor locuințelor și a datoriilor gospodăriilor populației care își cumpără propria locuință – sau alte politici publice care pot funcționa ca un stimulent pentru supraîndatorarea gospodăriilor populației. Deoarece acești factori depășesc sfera politicii macroprudențiale, măsurile care provin din alte domenii de politică pot completa și susține măsurile macroprudențiale actuale în abordarea eficientă și eficace a vulnerabilităților prezente pe piețele imobiliare rezidențiale la nivelul țărilor individuale, fără a genera costuri excesive pentru economia reală și pentru sistemul financiar. |
| --- | --- |

(4)

Deși factorii ciclici joacă un rol important în alimentarea vulnerabilităților identificate pe piețele imobiliare rezidențiale ale țărilor din Spațiul Economic European (SEE), există și factori structurali care au antrenat aceste vulnerabilități. Acești factori pot include un deficit de ofertă de locuințe – care a exercitat presiuni în sensul creșterii prețurilor locuințelor și a datoriilor gospodăriilor populației care își cumpără propria locuință – sau alte politici publice care pot funcționa ca un stimulent pentru supraîndatorarea gospodăriilor populației. Deoarece acești factori depășesc sfera politicii macroprudențiale, măsurile care provin din alte domenii de politică pot completa și susține măsurile macroprudențiale actuale în abordarea eficientă și eficace a vulnerabilităților prezente pe piețele imobiliare rezidențiale la nivelul țărilor individuale, fără a genera costuri excesive pentru economia reală și pentru sistemul financiar.

| (5) | În 2016, Comitetul european pentru risc sistemic (CERS) a desfășurat o evaluare la nivelul Uniunii a vulnerabilităților pe termen mediu legate de sectorul imobiliar rezidențial (2). Această evaluare a permis CERS să identifice în mai multe țări o serie de vulnerabilități pe termen mediu drept surse de risc sistemic pentru stabilitatea financiară, ceea ce a condus la emiterea de avertismente către opt țări: Belgia (3), Danemarca (4), Luxemburg (5), Țările de Jos (6), Austria (7), Finlanda (8), Suedia (9) și Regatul Unit (10). |
| --- | --- |

(5)

În 2016, Comitetul european pentru risc sistemic (CERS) a desfășurat o evaluare la nivelul Uniunii a vulnerabilităților pe termen mediu legate de sectorul imobiliar rezidențial (2). Această evaluare a permis CERS să identifice în mai multe țări o serie de vulnerabilități pe termen mediu drept surse de risc sistemic pentru stabilitatea financiară, ceea ce a condus la emiterea de avertismente către opt țări: Belgia (3), Danemarca (4), Luxemburg (5), Țările de Jos (6), Austria (7), Finlanda (8), Suedia (9) și Regatul Unit (10).

| (6) | CERS a finalizat recent o evaluare sistematică și prospectivă la nivelul SEE a vulnerabilităților legate de sectorul imobiliar rezidențial (11). |
| --- | --- |

(6)

CERS a finalizat recent o evaluare sistematică și prospectivă la nivelul SEE a vulnerabilităților legate de sectorul imobiliar rezidențial (11).

| (7) | În acest context, CERS a identificat în 11 țări, printre care se numără și Germania, anumite vulnerabilități pe termen mediu drept surse de risc sistemic pentru stabilitatea financiară, care nu au fost abordate în mod suficient. |
| --- | --- |

(7)

În acest context, CERS a identificat în 11 țări, printre care se numără și Germania, anumite vulnerabilități pe termen mediu drept surse de risc sistemic pentru stabilitatea financiară, care nu au fost abordate în mod suficient.

| (8) | Evaluarea de către CERS a vulnerabilităților evidențiază următoarele în ceea ce privește Germania:






  (a) | Cei mai mulți dintre indicatorii disponibili ai prețurilor bunurilor imobile rezidențiale indică faptul că prețurile locuințelor sunt supraevaluate în Germania. Similar estimărilor anterioare efectuate pentru 2016 și 2017, estimările existente pentru 2018 indică o supraevaluare semnificativă a prețurilor locuințelor în zonele urbane. După o perioadă de majorări treptate începând cu 2010, creșterea prețurilor nominale ale locuințelor s-a accelerat în ultimii ani, depășind ușor creșterea veniturilor gospodăriilor populației. În plus, această creștere s-a generalizat în mare măsură atât în zonele urbane, cât și în cele rurale. Creșterea prețurilor locuințelor în orașele mari și în zonele urbane reflectă un deficit de ofertă de locuințe în comparație cu cererea, iar guvernul federal german a introdus o serie de măsuri destinate să atenueze acest deficit. Prin urmare, este probabil ca evoluțiile viitoare ale prețurilor locuințelor să depindă de efectele acestor măsuri. |
| --- | --- | --- |

(8)

Evaluarea de către CERS a vulnerabilităților evidențiază următoarele în ceea ce privește Germania:

(a)

Cei mai mulți dintre indicatorii disponibili ai prețurilor bunurilor imobile rezidențiale indică faptul că prețurile locuințelor sunt supraevaluate în Germania. Similar estimărilor anterioare efectuate pentru 2016 și 2017, estimările existente pentru 2018 indică o supraevaluare semnificativă a prețurilor locuințelor în zonele urbane. După o perioadă de majorări treptate începând cu 2010, creșterea prețurilor nominale ale locuințelor s-a accelerat în ultimii ani, depășind ușor creșterea veniturilor gospodăriilor populației. În plus, această creștere s-a generalizat în mare măsură atât în zonele urbane, cât și în cele rurale. Creșterea prețurilor locuințelor în orașele mari și în zonele urbane reflectă un deficit de ofertă de locuințe în comparație cu cererea, iar guvernul federal german a introdus o serie de măsuri destinate să atenueze acest deficit. Prin urmare, este probabil ca evoluțiile viitoare ale prețurilor locuințelor să depindă de efectele acestor măsuri.

| (b) | În ciuda unei redresări recente a creditelor noi, creșterea anuală a creditelor pentru locuințe a fost moderată în ultimii trei ani. O analiză cuprinzătoare a standardelor de creditare este îngreunată în prezent de absența unor date detaliate privind raportul împrumut/garanții (loan-to-value – LTV) și privind alți indicatori de credit pentru credite nou acordate. Cu toate acestea, există o serie de indicii potrivit cărora cererea de credite cu raport LTV sustenabil ridicat (12) a crescut. Mai mult, sondajul BCE privind creditul bancar în zona euro sugerează, de asemenea, că în 2018 băncile care au făcut obiectul sondajului și-au redus marjele la creditele pentru achiziționarea de locuințe. |
| --- | --- |

(b)

În ciuda unei redresări recente a creditelor noi, creșterea anuală a creditelor pentru locuințe a fost moderată în ultimii trei ani. O analiză cuprinzătoare a standardelor de creditare este îngreunată în prezent de absența unor date detaliate privind raportul împrumut/garanții (loan-to-value – LTV) și privind alți indicatori de credit pentru credite nou acordate. Cu toate acestea, există o serie de indicii potrivit cărora cererea de credite cu raport LTV sustenabil ridicat (12) a crescut. Mai mult, sondajul BCE privind creditul bancar în zona euro sugerează, de asemenea, că în 2018 băncile care au făcut obiectul sondajului și-au redus marjele la creditele pentru achiziționarea de locuințe.

| (c) | Îndatorarea gospodăriilor populației poate fi considerată moderată atunci când este comparată cu cea din alte state membre. Cu toate acestea, deși rata deținerii de locuințe în proprietate din Germania este cea mai scăzută din Uniunea Europeană, proporția deținătorilor de locuințe cu ipotecă se ridică la circa un sfert din totalul populației, aproape de media UE. Deși creșterea creditelor pentru locuințe a fost relativ moderată în trecut, majorarea prețurilor locuințelor este semnificativă și, la un moment dat, ar putea fi însoțită de o creștere puternică a volumului creditelor nou acordate pentru locuințe. Aceasta ar putea conduce la o creștere suplimentară a îndatorării totale a gospodăriilor populației pe termen mediu. |
| --- | --- |

(c)

Îndatorarea gospodăriilor populației poate fi considerată moderată atunci când este comparată cu cea din alte state membre. Cu toate acestea, deși rata deținerii de locuințe în proprietate din Germania este cea mai scăzută din Uniunea Europeană, proporția deținătorilor de locuințe cu ipotecă se ridică la circa un sfert din totalul populației, aproape de media UE. Deși creșterea creditelor pentru locuințe a fost relativ moderată în trecut, majorarea prețurilor locuințelor este semnificativă și, la un moment dat, ar putea fi însoțită de o creștere puternică a volumului creditelor nou acordate pentru locuințe. Aceasta ar putea conduce la o creștere suplimentară a îndatorării totale a gospodăriilor populației pe termen mediu.

| (d) | Evoluțiile economice și financiare nefavorabile pot declanșa sau pot fi declanșate de ajustări bruște ale pieței imobiliare rezidențiale, care ar putea, în contextul unor vulnerabilități ciclice, să conducă la materializarea unor riscuri directe și indirecte pentru stabilitatea financiară, date fiind vulnerabilitățile menționate mai sus. Riscurile directe potențiale pentru sistemul bancar din Germania se referă atât la posibile nerambursări de credite acordate într-un context de expansiune economică de durată și de prețuri ale locuințelor supraevaluate și aflate în creștere puternică, cât și la presiuni competitive care ar putea conduce la o relaxare a standardelor de creditare și la o reducere a marjelor pentru credite noi. De asemenea, anumite gospodării ale populației pot suferi un efect negativ asupra avuției sau o trecere la capital propriu negativ în cazul în care scăderea prețurilor locuințelor este semnificativă. În cazul în care, de exemplu, șomajul crește și/sau creșterea veniturilor gospodăriilor populației este în declin, pentru anumite gospodării ale populației poate deveni dificilă rambursarea datoriilor. Efectele negative asociate asupra avuției și veniturilor gospodăriilor populației pot amplifica șocul inițial în cazul în care gospodăriile populației trebuie să-și reducă consumul pentru a-și rambursa datoriile. Aceasta ar putea conduce la efecte secundare și la o creștere a riscurilor pentru instituțiile de credit și pentru sistemul financiar. |
| --- | --- |

(d)

Evoluțiile economice și financiare nefavorabile pot declanșa sau pot fi declanșate de ajustări bruște ale pieței imobiliare rezidențiale, care ar putea, în contextul unor vulnerabilități ciclice, să conducă la materializarea unor riscuri directe și indirecte pentru stabilitatea financiară, date fiind vulnerabilitățile menționate mai sus. Riscurile directe potențiale pentru sistemul bancar din Germania se referă atât la posibile nerambursări de credite acordate într-un context de expansiune economică de durată și de prețuri ale locuințelor supraevaluate și aflate în creștere puternică, cât și la presiuni competitive care ar putea conduce la o relaxare a standardelor de creditare și la o reducere a marjelor pentru credite noi. De asemenea, anumite gospodării ale populației pot suferi un efect negativ asupra avuției sau o trecere la capital propriu negativ în cazul în care scăderea prețurilor locuințelor este semnificativă. În cazul în care, de exemplu, șomajul crește și/sau creșterea veniturilor gospodăriilor populației este în declin, pentru anumite gospodării ale populației poate deveni dificilă rambursarea datoriilor. Efectele negative asociate asupra avuției și veniturilor gospodăriilor populației pot amplifica șocul inițial în cazul în care gospodăriile populației trebuie să-și reducă consumul pentru a-și rambursa datoriile. Aceasta ar putea conduce la efecte secundare și la o creștere a riscurilor pentru instituțiile de credit și pentru sistemul financiar.

| (e) | Cu toate acestea, se observă că perioadele îndelungate în care ratele dobânzilor la creditele ipotecare sunt fixe urmăresc să diminueze riscul creat de creșterea ratelor dobânzilor pentru debitori. Date fiind perspectivele pozitive privind veniturile pentru gospodăriile populației private și condițiile favorabile persistente de pe piața muncii, riscurile potențiale de expunere a gospodăriilor populației la constrângeri financiare par mai degrabă scăzute. Ar trebui totuși menționat că riscul de rată a dobânzii generat de perioadele îndelungate de rate fixe ale dobânzii este asumat de instituțiile de credit și constituie una din vulnerabilitățile ciclice ale sistemului bancar. |
| --- | --- |

(e)

Cu toate acestea, se observă că perioadele îndelungate în care ratele dobânzilor la creditele ipotecare sunt fixe urmăresc să diminueze riscul creat de creșterea ratelor dobânzilor pentru debitori. Date fiind perspectivele pozitive privind veniturile pentru gospodăriile populației private și condițiile favorabile persistente de pe piața muncii, riscurile potențiale de expunere a gospodăriilor populației la constrângeri financiare par mai degrabă scăzute. Ar trebui totuși menționat că riscul de rată a dobânzii generat de perioadele îndelungate de rate fixe ale dobânzii este asumat de instituțiile de credit și constituie una din vulnerabilitățile ciclice ale sistemului bancar.

| (f) | CERS ia act de faptul că Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht (Autoritatea federală de supraveghere financiară – BaFin) a anunțat că Ausschuss für Finanzstabilität (Comitetul pentru stabilitate financiară) a recomandat activarea unei rate de 0,25 % a amortizorului anticiclic de capital, pentru a consolida în mod preventiv reziliența instituțiilor. BaFin intenționează să activeze amortizorul anticiclic de capital în modalitatea recomandată. Calibrarea recomandată a ținut seama de dinamica creditării în Germania, care este însoțită de o dinamică puternică a prețurilor imobiliare rezidențiale. Cu toate acestea, nu se anticipează ca acesta să frâneze creșterea creditelor pentru locuințe sau să stopeze o potențială deteriorare a standardelor de creditare. Autoritățile naționale au monitorizat condițiile de creditare, dar nu au existat orientări oficiale din partea acestora cu privire la ce standarde prudente ar trebui incluse. |
| --- | --- |

(f)

CERS ia act de faptul că Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht (Autoritatea federală de supraveghere financiară – BaFin) a anunțat că Ausschuss für Finanzstabilität (Comitetul pentru stabilitate financiară) a recomandat activarea unei rate de 0,25 % a amortizorului anticiclic de capital, pentru a consolida în mod preventiv reziliența instituțiilor. BaFin intenționează să activeze amortizorul anticiclic de capital în modalitatea recomandată. Calibrarea recomandată a ținut seama de dinamica creditării în Germania, care este însoțită de o dinamică puternică a prețurilor imobiliare rezidențiale. Cu toate acestea, nu se anticipează ca acesta să frâneze creșterea creditelor pentru locuințe sau să stopeze o potențială deteriorare a standardelor de creditare. Autoritățile naționale au monitorizat condițiile de creditare, dar nu au existat orientări oficiale din partea acestora cu privire la ce standarde prudente ar trebui incluse.

| (g) | Măsurile actuale de politică în domeniu sunt evaluate drept parțial corespunzătoare și parțial suficiente pentru a diminua riscurile sistemice identificate în legătură cu vulnerabilitățile din sectorul imobiliar rezidențial. Germania ar putea activa măsuri suplimentare bazate pe capital care să impună instituțiilor de credit să creeze amortizoare de capital suplimentare pentru a crește reziliența sistemului bancar la riscurile și vulnerabilitățile ciclice (respectiv, riscul de credit și riscul de rată a dobânzii) care este posibil să se fi acumulat, date fiind creșterea economică de durată, precum și dinamica în evoluție rapidă a prețurilor locuințelor. Având în vedere supraevaluarea semnificativă a prețurilor locuințelor în regiunile urbane din Germania, care persistă de mai mulți ani, precum și incertitudinea referitoare la standardele de creditare, Germania ar putea contribui într-o modalitate corespunzătoare la asigurarea unor standarde de creditare solide în legătură cu creditele noi (de exemplu, printr-o recomandare sau prin activarea unor limite obligatorii din punct de vedere juridic pentru raporturile LTV, în cazul îndeplinirii condițiilor juridice pentru activare), pentru a preveni o acumulare a vulnerabilităților, contribuind astfel la stabilitatea financiară. |
| --- | --- |

(g)

Măsurile actuale de politică în domeniu sunt evaluate drept parțial corespunzătoare și parțial suficiente pentru a diminua riscurile sistemice identificate în legătură cu vulnerabilitățile din sectorul imobiliar rezidențial. Germania ar putea activa măsuri suplimentare bazate pe capital care să impună instituțiilor de credit să creeze amortizoare de capital suplimentare pentru a crește reziliența sistemului bancar la riscurile și vulnerabilitățile ciclice (respectiv, riscul de credit și riscul de rată a dobânzii) care este posibil să se fi acumulat, date fiind creșterea economică de durată, precum și dinamica în evoluție rapidă a prețurilor locuințelor. Având în vedere supraevaluarea semnificativă a prețurilor locuințelor în regiunile urbane din Germania, care persistă de mai mulți ani, precum și incertitudinea referitoare la standardele de creditare, Germania ar putea contribui într-o modalitate corespunzătoare la asigurarea unor standarde de creditare solide în legătură cu creditele noi (de exemplu, printr-o recomandare sau prin activarea unor limite obligatorii din punct de vedere juridic pentru raporturile LTV, în cazul îndeplinirii condițiilor juridice pentru activare), pentru a preveni o acumulare a vulnerabilităților, contribuind astfel la stabilitatea financiară.

| (h) | După cum a propus deja Ausschuss für Finanzstabilität în 2015 (13), este, de asemenea, important ca autoritățile naționale să dispună de toate instrumentele macroprudențiale necesare care să le asigure competențele care se impun pentru a aborda potențiale vulnerabilități pentru stabilitatea financiară, inclusiv, în special, competențe în ceea ce privește stabilirea de limite obligatorii din punct de vedere juridic pentru raportul împrumut/garanții – precum și pentru raportul datorii/venituri sau pentru raportul serviciul datoriei/venituri, împreună cu limite ale scadențelor – atunci când este necesar pentru credite noi pentru locuințe. Însă, în prezent, instrumentele bazate pe venit nu sunt disponibile în Germania. Deși autoritățile naționale dispun de competența de a stabili limite obligatorii din punct de vedere juridic pentru raportul împrumut/garanții, în cazul în care se consideră necesar pentru a garanta stabilitatea financiară, aceasta depinde de identificarea riscurilor pentru stabilitatea financiară care provin dintr-o creștere puternică a prețurilor locuințelor și a creditării ipotecare, însoțită de o relaxare substanțială a standardelor de creditare. Prin urmare, ar trebui de asemenea acoperite lacunele curente la nivelul datelor în ceea ce privește standardele de creditare pentru creditele ipotecare noi, pentru a îmbunătăți capacitatea de a identifica aceste riscuri și pentru a le aborda atunci când este necesar – o asemenea inițiativă este o suplimentare necesară a cadrului german de monitorizare macroprudențială. |
| --- | --- |

(h)

După cum a propus deja Ausschuss für Finanzstabilität în 2015 (13), este, de asemenea, important ca autoritățile naționale să dispună de toate instrumentele macroprudențiale necesare care să le asigure competențele care se impun pentru a aborda potențiale vulnerabilități pentru stabilitatea financiară, inclusiv, în special, competențe în ceea ce privește stabilirea de limite obligatorii din punct de vedere juridic pentru raportul împrumut/garanții – precum și pentru raportul datorii/venituri sau pentru raportul serviciul datoriei/venituri, împreună cu limite ale scadențelor – atunci când este necesar pentru credite noi pentru locuințe. Însă, în prezent, instrumentele bazate pe venit nu sunt disponibile în Germania. Deși autoritățile naționale dispun de competența de a stabili limite obligatorii din punct de vedere juridic pentru raportul împrumut/garanții, în cazul în care se consideră necesar pentru a garanta stabilitatea financiară, aceasta depinde de identificarea riscurilor pentru stabilitatea financiară care provin dintr-o creștere puternică a prețurilor locuințelor și a creditării ipotecare, însoțită de o relaxare substanțială a standardelor de creditare. Prin urmare, ar trebui de asemenea acoperite lacunele curente la nivelul datelor în ceea ce privește standardele de creditare pentru creditele ipotecare noi, pentru a îmbunătăți capacitatea de a identifica aceste riscuri și pentru a le aborda atunci când este necesar – o asemenea inițiativă este o suplimentare necesară a cadrului german de monitorizare macroprudențială.

| (9) | Atunci când se activează orice măsuri pentru abordarea vulnerabilităților identificate, calibrarea și introducerea treptată a acestora ar trebui să țină seama de poziția Germaniei în cadrul ciclurilor economice și financiare, precum și de orice implicații potențiale în ceea ce privește costurile și beneficiile aferente. |
| --- | --- |

(9)

Atunci când se activează orice măsuri pentru abordarea vulnerabilităților identificate, calibrarea și introducerea treptată a acestora ar trebui să țină seama de poziția Germaniei în cadrul ciclurilor economice și financiare, precum și de orice implicații potențiale în ceea ce privește costurile și beneficiile aferente.

| (10) | Avertismentele CERS sunt publicate după informarea Consiliului Uniunii Europene de către Consiliul general cu privire la intenția acestuia din urmă de a acționa în acest sens și după ce Consiliul a avut posibilitatea de a-și prezenta reacțiile față de acestea, iar destinatarii au fost informați de intenția publicării, |
| --- | --- |

(10)

Avertismentele CERS sunt publicate după informarea Consiliului Uniunii Europene de către Consiliul general cu privire la intenția acestuia din urmă de a acționa în acest sens și după ce Consiliul a avut posibilitatea de a-și prezenta reacțiile față de acestea, iar destinatarii au fost informați de intenția publicării,

ADOPTĂ PREZENTUL AVERTISMENT:

CERS a identificat vulnerabilități pe termen mediu în sectorul imobiliar rezidențial din Germania drept surse de risc sistemic pentru stabilitatea financiară, care pot avea potențialul de a genera consecințe negative grave pentru economia reală. Din perspectivă macroprudențială, CERS consideră drept principale vulnerabilități supraevaluarea semnificativă a prețurilor locuințelor în zonele urbane, asociată unei dinamici generalizate și rapide a prețurilor locuințelor și unor indicii privind relaxarea standardelor de creditare, în contextul unei incertitudini de ansamblu privind standardele de creditare aferente creditelor pentru locuințe, din cauza unor lacune semnificative la nivelul datelor.

Adoptat la Frankfurt pe Main, 27 iunie 2019.

Șeful secretariatului CERS,

în numele Consiliului general al CERS

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  JO L 331, 15.12.2010, p. 1.

1

(2)  A se vedea Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector („Vulnerabilități în sectorul imobiliar rezidențial din UE”), CERS, noiembrie 2016, disponibil pe website-ul CERS, la adresa www.esrb.europa.eu.

2

Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector

(3)  Avertismentul CERS/2016/06 al Comitetului european pentru risc sistemic din 22 septembrie 2016 privind vulnerabilitățile pe termen mediu ale sectorului imobiliar rezidențial din Belgia (JO C 31, 31.1.2017, p. 45).

3

(4)  Avertismentul CERS/2016/07 al Comitetului european pentru risc sistemic din 22 septembrie 2016 privind vulnerabilitățile pe termen mediu ale sectorului imobiliar rezidențial din Danemarca (JO C 31, 31.1.2017, p. 47).

4

(5)  Avertismentul CERS/2016/09 al Comitetului european pentru risc sistemic din 22 septembrie 2016 privind vulnerabilitățile pe termen mediu ale sectorului imobiliar rezidențial din Luxemburg (JO C 31, 31.1.2017, p. 51).

5

(6)  Avertismentul CERS/2016/10 al Comitetului european pentru risc sistemic din 22 septembrie 2016 privind vulnerabilitățile pe termen mediu ale sectorului imobiliar rezidențial din Țările de Jos (JO C 31, 31.1.2017, p. 53).

6

(7)  Avertismentul CERS/2016/05 al Comitetului european pentru risc sistemic din 22 septembrie 2016 privind vulnerabilitățile pe termen mediu ale sectorului imobiliar rezidențial din Austria (JO C 31, 31.1.2017, p. 43).

7

(8)  Avertismentul CERS/2016/08 al Comitetului european pentru risc sistemic din 22 septembrie 2016 privind vulnerabilitățile pe termen mediu ale sectorului imobiliar rezidențial din Finlanda (JO C 31, 31.1.2017, p. 49).

8

(9)  Avertismentul CERS/2016/11 al Comitetului european pentru risc sistemic din 22 septembrie 2016 privind vulnerabilitățile pe termen mediu ale sectorului imobiliar rezidențial din Suedia (JO C 31, 31.1.2017, p. 55).

9

(10)  Avertismentul CERS/2016/12 al Comitetului european pentru risc sistemic din 22 septembrie 2016 privind vulnerabilitățile pe termen mediu ale sectorului imobiliar rezidențial din Regatul Unit (JO C 31, 31.1.2017, p. 57).

10

(11)  A se vedea Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries („Vulnerabilități în sectorul imobiliar rezidențial al statelor SEE”), CERS, 2019, disponibil pe website-ul CERS, la adresa www.esrb.europa.eu.

11

Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries

(12)  Raportul LTV sustenabil este raportul dintre valoarea unui credit imobiliar și valoarea ipotecară atribuită imobilului respectiv. Aceasta din urmă este valoarea proprietății, astfel cum rezultă dintr-o evaluare prudentă, ținând seama de determinanții fundamentali ai valorii imobilului. A se vedea articolul 16 alineatul (2) din Legea privind obligațiunile garantate (Pfandbriefgesetz).

12

Pfandbriefgesetz

(13)  Recomandarea AFS/2015/1 privind noi instrumente de reglementare a creditelor pentru construcția sau achiziționarea de bunuri imobile rezidențiale (Empfehlung AFS/2015/1 vom 30. Juni 2015 zu neuen Instrumenten für die Regulierung der Darlehensvergabe zum Bau oder Erwerb von Wohnimmobilien).

13

Empfehlung AFS/2015/1 vom 30. Juni 2015 zu neuen Instrumenten für die Regulierung der Darlehensvergabe zum Bau oder Erwerb von Wohnimmobilien

---

| 30.10.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 366/49 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 366/49

---

AVERTISMENTUL COMITETULUI EUROPEAN PENTRU RISC SISTEMIC

din 27 iunie 2019

privind vulnerabilitățile pe termen mediu ale sectorului imobiliar rezidențial din Franța

(CERS/2019/12)

(2019/C 366/09)

CONSILIUL GENERAL AL COMITETULUI EUROPEAN PENTRU RISC SISTEMIC,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1092/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 privind supravegherea macroprudențială la nivelul Uniunii Europene a sistemului financiar și de înființare a unui Comitet european pentru risc sistemic (1), în special articolele 3, 16 și 18,

întrucât:

| (1) | Locuințele constituie un sector esențial al economiei reale și reprezintă o componentă majoră a avuției gospodăriilor populației și a creditării bancare. Bunurile imobile rezidențiale constituie o componentă importantă a activelor gospodăriilor populației, iar creditele pentru locuințe reprezintă deseori o parte importantă a bilanțului instituțiilor de credit. În plus, construcția de locuințe este de obicei un element important al economiei reale, fiind o sursă de locuri de muncă, investiții și creștere economică. |
| --- | --- |

(1)

Locuințele constituie un sector esențial al economiei reale și reprezintă o componentă majoră a avuției gospodăriilor populației și a creditării bancare. Bunurile imobile rezidențiale constituie o componentă importantă a activelor gospodăriilor populației, iar creditele pentru locuințe reprezintă deseori o parte importantă a bilanțului instituțiilor de credit. În plus, construcția de locuințe este de obicei un element important al economiei reale, fiind o sursă de locuri de muncă, investiții și creștere economică.

| (2) | Crizele financiare din trecut și experiențele din multe țări au demonstrat că evoluțiile nesustenabile de pe piețele imobiliare pot avea repercusiuni grave asupra stabilității sistemului financiar și a economiei în ansamblu într-o anumită țară, ceea ce poate conduce și la efecte negative de propagare transfrontalieră. Efectele asupra stabilității financiare pot fi atât directe, cât și indirecte. Efectele directe constau în pierderi din credite pentru portofoliile de credite ipotecare din cauza unor condiții economice și financiare nefavorabile și din cauza unor evoluții negative simultane pe piața imobiliară rezidențială. Efectele indirecte se referă la ajustări ale consumului gospodăriilor populației, acestea având consecințe suplimentare pentru economia reală și pentru stabilitatea financiară. |
| --- | --- |

(2)

Crizele financiare din trecut și experiențele din multe țări au demonstrat că evoluțiile nesustenabile de pe piețele imobiliare pot avea repercusiuni grave asupra stabilității sistemului financiar și a economiei în ansamblu într-o anumită țară, ceea ce poate conduce și la efecte negative de propagare transfrontalieră. Efectele asupra stabilității financiare pot fi atât directe, cât și indirecte. Efectele directe constau în pierderi din credite pentru portofoliile de credite ipotecare din cauza unor condiții economice și financiare nefavorabile și din cauza unor evoluții negative simultane pe piața imobiliară rezidențială. Efectele indirecte se referă la ajustări ale consumului gospodăriilor populației, acestea având consecințe suplimentare pentru economia reală și pentru stabilitatea financiară.

| (3) | Piețele imobiliare sunt predispuse la evoluții ciclice. Expunerea excesivă la riscuri, nivelul excesiv al îndatorării și stimulentele nealiniate în faza de expansiune a ciclului imobiliar pot conduce la implicații negative grave atât pentru stabilitatea financiară, cât și pentru economia reală. Dată fiind relevanța bunurilor imobile rezidențiale (BIR) pentru stabilitatea financiară și macroeconomică, încercarea de a preveni acumularea de vulnerabilități pe piețele imobiliare rezidențiale prin utilizarea politicii macroprudențiale este deosebit de importantă, pe lângă utilizarea acesteia ca mijloc de diminuare a riscului sistemic. |
| --- | --- |

(3)

Piețele imobiliare sunt predispuse la evoluții ciclice. Expunerea excesivă la riscuri, nivelul excesiv al îndatorării și stimulentele nealiniate în faza de expansiune a ciclului imobiliar pot conduce la implicații negative grave atât pentru stabilitatea financiară, cât și pentru economia reală. Dată fiind relevanța bunurilor imobile rezidențiale (BIR) pentru stabilitatea financiară și macroeconomică, încercarea de a preveni acumularea de vulnerabilități pe piețele imobiliare rezidențiale prin utilizarea politicii macroprudențiale este deosebit de importantă, pe lângă utilizarea acesteia ca mijloc de diminuare a riscului sistemic.

| (4) | Deși factorii ciclici joacă un rol important în alimentarea vulnerabilităților identificate pe piețele imobiliare rezidențiale ale țărilor din Spațiul Economic European (SEE), există și factori structurali care au antrenat aceste vulnerabilități. Acești factori pot include un deficit de ofertă de locuințe – care exercită presiuni în sensul creșterii prețurilor locuințelor și a datoriilor gospodăriilor populației care își cumpără propria locuință – sau alte politici publice care pot funcționa ca un stimulent pentru îndatorarea suplimentară a gospodăriilor populației. Deoarece acești factori depășesc sfera politicii macroprudențiale, măsurile care provin din alte domenii de politică pot completa și susține măsurile macroprudențiale actuale în abordarea eficientă și eficace a vulnerabilităților prezente pe piețele imobiliare rezidențiale la nivelul țărilor individuale, fără a genera costuri excesive pentru economia reală și pentru sistemul financiar. |
| --- | --- |

(4)

Deși factorii ciclici joacă un rol important în alimentarea vulnerabilităților identificate pe piețele imobiliare rezidențiale ale țărilor din Spațiul Economic European (SEE), există și factori structurali care au antrenat aceste vulnerabilități. Acești factori pot include un deficit de ofertă de locuințe – care exercită presiuni în sensul creșterii prețurilor locuințelor și a datoriilor gospodăriilor populației care își cumpără propria locuință – sau alte politici publice care pot funcționa ca un stimulent pentru îndatorarea suplimentară a gospodăriilor populației. Deoarece acești factori depășesc sfera politicii macroprudențiale, măsurile care provin din alte domenii de politică pot completa și susține măsurile macroprudențiale actuale în abordarea eficientă și eficace a vulnerabilităților prezente pe piețele imobiliare rezidențiale la nivelul țărilor individuale, fără a genera costuri excesive pentru economia reală și pentru sistemul financiar.

| (5) | În 2016, Comitetul european pentru risc sistemic (CERS) a desfășurat o evaluare la nivelul Uniunii a vulnerabilităților pe termen mediu legate de sectorul imobiliar rezidențial (2). Această evaluare a permis CERS să identifice în mai multe țări o serie de vulnerabilități pe termen mediu drept surse de risc sistemic pentru stabilitatea financiară, ceea ce a condus la emiterea de avertismente către opt țări: Belgia (3), Danemarca (4), Luxemburg (5), Țările de Jos (6), Austria (7), Finlanda (8), Suedia (9) și Regatul Unit (10). |
| --- | --- |

(5)

În 2016, Comitetul european pentru risc sistemic (CERS) a desfășurat o evaluare la nivelul Uniunii a vulnerabilităților pe termen mediu legate de sectorul imobiliar rezidențial (2). Această evaluare a permis CERS să identifice în mai multe țări o serie de vulnerabilități pe termen mediu drept surse de risc sistemic pentru stabilitatea financiară, ceea ce a condus la emiterea de avertismente către opt țări: Belgia (3), Danemarca (4), Luxemburg (5), Țările de Jos (6), Austria (7), Finlanda (8), Suedia (9) și Regatul Unit (10).

| (6) | CERS a finalizat recent o evaluare sistematică și prospectivă la nivelul SEE a vulnerabilităților legate de sectorul imobiliar rezidențial (11). |
| --- | --- |

(6)

CERS a finalizat recent o evaluare sistematică și prospectivă la nivelul SEE a vulnerabilităților legate de sectorul imobiliar rezidențial (11).

| (7) | În acest context, CERS a identificat în 11 țări, printre care se numără și Franța, anumite vulnerabilități pe termen mediu drept surse de risc sistemic pentru stabilitatea financiară, care nu au fost abordate în mod suficient. |
| --- | --- |

(7)

În acest context, CERS a identificat în 11 țări, printre care se numără și Franța, anumite vulnerabilități pe termen mediu drept surse de risc sistemic pentru stabilitatea financiară, care nu au fost abordate în mod suficient.

| (8) | Evaluarea de către CERS a vulnerabilităților evidențiază următoarele în ceea ce privește Franța:






  (a) | Îndatorarea gospodăriilor populației din Franța este relativ ridicată în raport cu venitul disponibil. Aceasta a crescut în mod semnificativ în ultimii 10 ani, iar dinamica recentă pe termen mediu arată că această tendință ar putea continua. Riscurile principale asociate acestui nivel de îndatorare a gospodăriilor populației constau în posibilitatea unei contracții a consumului și în efectele secundare asupra stabilității financiare în cazul unui șoc macroeconomic. Cu toate acestea, în economia franceză sunt prezente anumite circumstanțe atenuante. În primul rând, gospodăriile populației au o rată ridicată de economisire prin comparație la nivel internațional. În al doilea rând, există sisteme importante de protecție socială, menite să diminueze impactul unei scăderi bruște a veniturilor debitorilor în caz de șomaj, reducând astfel efectele secundare potențiale ale unui șoc macroeconomic. În al treilea rând, un procentaj ridicat de debitori nu sunt expuși la riscul de rată a dobânzii din cauza proporției ridicate a creditelor pentru locuințe cu rată fixă. |
| --- | --- | --- |

(8)

Evaluarea de către CERS a vulnerabilităților evidențiază următoarele în ceea ce privește Franța:

(a)

Îndatorarea gospodăriilor populației din Franța este relativ ridicată în raport cu venitul disponibil. Aceasta a crescut în mod semnificativ în ultimii 10 ani, iar dinamica recentă pe termen mediu arată că această tendință ar putea continua. Riscurile principale asociate acestui nivel de îndatorare a gospodăriilor populației constau în posibilitatea unei contracții a consumului și în efectele secundare asupra stabilității financiare în cazul unui șoc macroeconomic. Cu toate acestea, în economia franceză sunt prezente anumite circumstanțe atenuante. În primul rând, gospodăriile populației au o rată ridicată de economisire prin comparație la nivel internațional. În al doilea rând, există sisteme importante de protecție socială, menite să diminueze impactul unei scăderi bruște a veniturilor debitorilor în caz de șomaj, reducând astfel efectele secundare potențiale ale unui șoc macroeconomic. În al treilea rând, un procentaj ridicat de debitori nu sunt expuși la riscul de rată a dobânzii din cauza proporției ridicate a creditelor pentru locuințe cu rată fixă.

| (b) | Creșterea creditelor pentru locuințe a fost relativ puternică, atât pe termen scurt, cât și pe termen mediu. Creșterea creditelor noi pentru locuințe este semnificativă, iar aceasta ar putea conduce la o creștere suplimentară a îndatorării totale a gospodăriilor populației. În plus, anumiți indicatori sugerează că anumite gospodării ale populației cu credite pentru locuințe din Franța pot fi vulnerabile la șocuri economice și financiare, în special gospodăriile populației cu venituri mai scăzute și tinere, cu un raport serviciul datoriei/venituri (DSTI) mai ridicat. În plus, circa o treime din creditele noi pentru locuințe au un raport împrumut/garanții (LTV) de peste 95 %, iar raportul mediu împrumut/venituri pentru credite noi a atins un vârf istoric în 2017. Totodată, scadența medie a creditelor pentru locuințe a crescut, în timp ce distribuția raporturilor DSTI s-a deteriorat. Microdatele preliminare utilizate de autoritățile franceze pentru a monitoriza aceste evoluții sugerează că o mare parte din debitorii cu raport LTV sau DSTI ridicat sunt gospodării prospere ale populației ale căror credite sunt acoperite de garanții reale și alte garanții. |
| --- | --- |

(b)

Creșterea creditelor pentru locuințe a fost relativ puternică, atât pe termen scurt, cât și pe termen mediu. Creșterea creditelor noi pentru locuințe este semnificativă, iar aceasta ar putea conduce la o creștere suplimentară a îndatorării totale a gospodăriilor populației. În plus, anumiți indicatori sugerează că anumite gospodării ale populației cu credite pentru locuințe din Franța pot fi vulnerabile la șocuri economice și financiare, în special gospodăriile populației cu venituri mai scăzute și tinere, cu un raport serviciul datoriei/venituri (DSTI) mai ridicat. În plus, circa o treime din creditele noi pentru locuințe au un raport împrumut/garanții (LTV) de peste 95 %, iar raportul mediu împrumut/venituri pentru credite noi a atins un vârf istoric în 2017. Totodată, scadența medie a creditelor pentru locuințe a crescut, în timp ce distribuția raporturilor DSTI s-a deteriorat. Microdatele preliminare utilizate de autoritățile franceze pentru a monitoriza aceste evoluții sugerează că o mare parte din debitorii cu raport LTV sau DSTI ridicat sunt gospodării prospere ale populației ale căror credite sunt acoperite de garanții reale și alte garanții.

| (c) | Deși nu există dovezi solide ale unei supraevaluări generalizate a prețurilor locuințelor în Franța, prețurile bunurilor imobile rezidențiale au crescut semnificativ în anumite orașe mari (12) – în special în zona Parisului – iar aceasta este posibil să fi erodat accesibilitatea locuințelor în anumite locuri. La nivel local, există anumite indicii privind nivelul ridicat al prețurilor bunurilor imobile în comparație cu veniturile și chiriile. Întrucât o treime din toate creditele acordate au un raport LTV ridicat, iar în viitor prețurile locuințelor s-ar putea ajusta, anumite gospodării ale populației ar putea suferi un efect negativ asupra avuției. Cu toate acestea, se anticipează că pierderile directe din credite, în urma unei scăderi potențiale a valorilor garanțiilor reale ale creditelor ipotecare, vor fi reduse, datorită mai multor factori specifici la nivel de țară. În primul rând, utilizarea sistemului de garantare pentru acoperirea cu garanții reale a creditelor pentru locuințe (13) diminuează riscul direct de credit pentru instituțiile de credit în cazul unei scăderi a prețurilor locuințelor. În al doilea rând, potențialele efecte asupra avuției pentru gospodăriile populației sunt estimate a fi mai scăzute decât în alte economii avansate, întrucât nu este posibil să se obțină fonduri în urma reevaluării locuințelor. |
| --- | --- |

(c)

Deși nu există dovezi solide ale unei supraevaluări generalizate a prețurilor locuințelor în Franța, prețurile bunurilor imobile rezidențiale au crescut semnificativ în anumite orașe mari (12) – în special în zona Parisului – iar aceasta este posibil să fi erodat accesibilitatea locuințelor în anumite locuri. La nivel local, există anumite indicii privind nivelul ridicat al prețurilor bunurilor imobile în comparație cu veniturile și chiriile. Întrucât o treime din toate creditele acordate au un raport LTV ridicat, iar în viitor prețurile locuințelor s-ar putea ajusta, anumite gospodării ale populației ar putea suferi un efect negativ asupra avuției. Cu toate acestea, se anticipează că pierderile directe din credite, în urma unei scăderi potențiale a valorilor garanțiilor reale ale creditelor ipotecare, vor fi reduse, datorită mai multor factori specifici la nivel de țară. În primul rând, utilizarea sistemului de garantare pentru acoperirea cu garanții reale a creditelor pentru locuințe (13) diminuează riscul direct de credit pentru instituțiile de credit în cazul unei scăderi a prețurilor locuințelor. În al doilea rând, potențialele efecte asupra avuției pentru gospodăriile populației sunt estimate a fi mai scăzute decât în alte economii avansate, întrucât nu este posibil să se obțină fonduri în urma reevaluării locuințelor.

| (d) | Condițiile economice și financiare nefavorabile sau evoluțiile negative pe piața imobiliară rezidențială ar putea să conducă la materializarea unor riscuri directe și indirecte pentru stabilitatea financiară, date fiind vulnerabilitățile menționate mai sus. Riscurile directe potențiale pentru sistemul bancar din Franța se referă atât la posibile nerambursări de credite acordate într-un context de creștere puternică a prețurilor locuințelor și de rate scăzute ale dobânzii, cât și la gospodăriile îndatorate ale populațieiși presiunile competitive care conduc la o anumită relaxare a standardelor de creditare și la o reducere a marjelor. În Franța, se anticipează că o serie de factori, precum canalul garanțiilor reale, care se estimează a fi relativ slab, sistemele importante de protecție socială și prevalența creditelor cu rată fixă vor atenua riscurile directe de credit legate de șocurile de pe piața imobiliară. Cu toate acestea, în cazul în care, de exemplu, șomajul crește și/sau creșterea veniturilor gospodăriilor populației se diminuează, pentru anumite gospodării ale populației poate deveni dificil să își ramburseze datoriile. Efectele negative asociate asupra avuției și veniturilor gospodăriilor populației pot amplifica șocul inițial în cazul în care gospodăriile populației trebuie să-și reducă consumul pentru a-și rambursa creditele pentru locuințe. Aceasta ar putea conduce la efecte secundare și la o creștere a riscurilor pentru instituțiile de credit și pentru sistemul financiar. |
| --- | --- |

(d)

Condițiile economice și financiare nefavorabile sau evoluțiile negative pe piața imobiliară rezidențială ar putea să conducă la materializarea unor riscuri directe și indirecte pentru stabilitatea financiară, date fiind vulnerabilitățile menționate mai sus. Riscurile directe potențiale pentru sistemul bancar din Franța se referă atât la posibile nerambursări de credite acordate într-un context de creștere puternică a prețurilor locuințelor și de rate scăzute ale dobânzii, cât și la gospodăriile îndatorate ale populațieiși presiunile competitive care conduc la o anumită relaxare a standardelor de creditare și la o reducere a marjelor. În Franța, se anticipează că o serie de factori, precum canalul garanțiilor reale, care se estimează a fi relativ slab, sistemele importante de protecție socială și prevalența creditelor cu rată fixă vor atenua riscurile directe de credit legate de șocurile de pe piața imobiliară. Cu toate acestea, în cazul în care, de exemplu, șomajul crește și/sau creșterea veniturilor gospodăriilor populației se diminuează, pentru anumite gospodării ale populației poate deveni dificil să își ramburseze datoriile. Efectele negative asociate asupra avuției și veniturilor gospodăriilor populației pot amplifica șocul inițial în cazul în care gospodăriile populației trebuie să-și reducă consumul pentru a-și rambursa creditele pentru locuințe. Aceasta ar putea conduce la efecte secundare și la o creștere a riscurilor pentru instituțiile de credit și pentru sistemul financiar.

| (e) | CERS ia act de faptul că Franța a anunțat o rată a amortizorului anticiclic de capital de 0,5 % pentru a consolida în mod preventiv reziliența instituțiilor. Calibrarea acestei măsuri macroprudențiale a ținut seama de îndatorarea sectorului nefinanciar din Franța în ansamblu, precum și de cea a sectorului gospodăriilor populației în special, întrucât creditarea gospodăriilor populației este susținută și de redresarea prețurilor bunurilor imobile rezidențiale. Prin urmare, se anticipează că măsura bazată pe capital va ameliora reziliența sectorului bancar față de vulnerabilitățile acumulate. Cu toate acestea, nu se anticipează ca aceasta să frâneze dinamica îndatorării gospodăriilor populației sau deteriorarea normelor de creditare. Deși autoritățile naționale din Franța au monitorizat condițiile de creditare, nu au existat orientări oficiale cu privire la ceea ce ar trebui considerate condiții de creditare prudente. |
| --- | --- |

(e)

CERS ia act de faptul că Franța a anunțat o rată a amortizorului anticiclic de capital de 0,5 % pentru a consolida în mod preventiv reziliența instituțiilor. Calibrarea acestei măsuri macroprudențiale a ținut seama de îndatorarea sectorului nefinanciar din Franța în ansamblu, precum și de cea a sectorului gospodăriilor populației în special, întrucât creditarea gospodăriilor populației este susținută și de redresarea prețurilor bunurilor imobile rezidențiale. Prin urmare, se anticipează că măsura bazată pe capital va ameliora reziliența sectorului bancar față de vulnerabilitățile acumulate. Cu toate acestea, nu se anticipează ca aceasta să frâneze dinamica îndatorării gospodăriilor populației sau deteriorarea normelor de creditare. Deși autoritățile naționale din Franța au monitorizat condițiile de creditare, nu au existat orientări oficiale cu privire la ceea ce ar trebui considerate condiții de creditare prudente.

| (f) | Măsurile actuale de politică sunt evaluate drept parțial corespunzătoare și parțial suficiente pentru a diminua riscurile sistemice identificate în legătură cu vulnerabilitățile din sectorul imobiliar rezidențial din Franța. În special, actualele măsuri macroprudențiale bazate pe capital ar putea fi completate cu alte măsuri care să abordeze vulnerabilitățile legate de creșterea îndatorării gospodăriilor populației și de semnele de deteriorare a normelor de creditare. CERS recunoaște eforturile depuse de autoritățile din Franța pentru a monitoriza riscurile din sectorul imobiliar rezidențial, precum și obiectivul acestora de a îmbunătăți în continuare cadrul de monitorizare în conformitate cu Recomandarea CERS/2016/14 a Comitetului european pentru risc sistemic (14). Cu toate acestea, pot fi necesare acțiuni suplimentare pentru a aborda vulnerabilitățile identificate în Franța. În special, date fiind creșterea îndatorării gospodăriilor populației și semnele de deteriorare a normelor de creditare, autoritățile naționale din Franța ar putea lua în considerare necesitatea unor măsuri preventive suplimentare, precum orientări explicite pentru normele de creditare, sub forma unei recomandări sau a unor măsuri oficiale bazate pe debitor. |
| --- | --- |

(f)

Măsurile actuale de politică sunt evaluate drept parțial corespunzătoare și parțial suficiente pentru a diminua riscurile sistemice identificate în legătură cu vulnerabilitățile din sectorul imobiliar rezidențial din Franța. În special, actualele măsuri macroprudențiale bazate pe capital ar putea fi completate cu alte măsuri care să abordeze vulnerabilitățile legate de creșterea îndatorării gospodăriilor populației și de semnele de deteriorare a normelor de creditare. CERS recunoaște eforturile depuse de autoritățile din Franța pentru a monitoriza riscurile din sectorul imobiliar rezidențial, precum și obiectivul acestora de a îmbunătăți în continuare cadrul de monitorizare în conformitate cu Recomandarea CERS/2016/14 a Comitetului european pentru risc sistemic (14). Cu toate acestea, pot fi necesare acțiuni suplimentare pentru a aborda vulnerabilitățile identificate în Franța. În special, date fiind creșterea îndatorării gospodăriilor populației și semnele de deteriorare a normelor de creditare, autoritățile naționale din Franța ar putea lua în considerare necesitatea unor măsuri preventive suplimentare, precum orientări explicite pentru normele de creditare, sub forma unei recomandări sau a unor măsuri oficiale bazate pe debitor.

| (9) | Atunci când se activează orice măsuri pentru abordarea vulnerabilităților identificate, calibrarea și introducerea treptată a acestora ar trebui să țină seama de poziția Franței în cadrul ciclurilor economice și financiare, precum și de implicațiile potențiale în ceea ce privește costurile și beneficiile aferente. |
| --- | --- |

(9)

Atunci când se activează orice măsuri pentru abordarea vulnerabilităților identificate, calibrarea și introducerea treptată a acestora ar trebui să țină seama de poziția Franței în cadrul ciclurilor economice și financiare, precum și de implicațiile potențiale în ceea ce privește costurile și beneficiile aferente.

| (10) | Avertismentele CERS sunt publicate după informarea Consiliului Uniunii Europene de către Consiliul general cu privire la intenția acestuia din urmă de a acționa în acest sens și după ce Consiliul a avut posibilitatea de a-și prezenta reacțiile față de acestea, iar destinatarii au fost informați de intenția publicării, |
| --- | --- |

(10)

Avertismentele CERS sunt publicate după informarea Consiliului Uniunii Europene de către Consiliul general cu privire la intenția acestuia din urmă de a acționa în acest sens și după ce Consiliul a avut posibilitatea de a-și prezenta reacțiile față de acestea, iar destinatarii au fost informați de intenția publicării,

ADOPTĂ PREZENTUL AVERTISMENT:

CERS a identificat vulnerabilități pe termen mediu în sectorul imobiliar rezidențial din Franța drept surse de risc sistemic pentru stabilitatea financiară, care pot avea potențialul de a genera consecințe negative grave pentru economia reală. Din perspectivă macroprudențială, CERS consideră că vulnerabilitățile principale constau în îndatorarea ridicată și în creștere a gospodăriilor populației, împreună cu o deteriorare recentă a standardelor de creditare.

Adoptat la Frankfurt pe Main, 27 iunie 2019.

Șeful secretariatului CERS,

în numele Consiliului general al CERS

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  JO L 331, 15.12.2010, p. 1.

1

(2)  A se vedea Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector („Vulnerabilități în sectorul imobiliar rezidențial din UE”), CERS, noiembrie 2016, disponibil pe website-ul CERS, la adresa www.esrb.europa.eu.

2

Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector

(3)  Avertismentul CERS/2016/06 al Comitetului european pentru risc sistemic din 22 septembrie 2016 privind vulnerabilitățile pe termen mediu ale sectorului imobiliar rezidențial din Belgia (JO C 31, 31.1.2017, p. 45).

3

(4)  Avertismentul CERS/2016/07 al Comitetului european pentru risc sistemic din 22 septembrie 2016 privind vulnerabilitățile pe termen mediu ale sectorului imobiliar rezidențial din Danemarca (JO C 31, 31.1.2017, p. 47).

4

(5)  Avertismentul CERS/2016/09 al Comitetului european pentru risc sistemic din 22 septembrie 2016 privind vulnerabilitățile pe termen mediu ale sectorului imobiliar rezidențial din Luxemburg (JO C 31, 31.1.2017, p. 51).

5

(6)  Avertismentul CERS/2016/10 al Comitetului european pentru risc sistemic din 22 septembrie 2016 privind vulnerabilitățile pe termen mediu ale sectorului imobiliar rezidențial din Țările de Jos (JO C 31, 31.1.2017, p. 53).

6

(7)  Avertismentul CERS/2016/05 al Comitetului european pentru risc sistemic din 22 septembrie 2016 privind vulnerabilitățile pe termen mediu ale sectorului imobiliar rezidențial din Austria (JO C 31, 31.1.2017, p. 43).

7

(8)  Avertismentul CERS/2016/08 al Comitetului european pentru risc sistemic din 22 septembrie 2016 privind vulnerabilitățile pe termen mediu ale sectorului imobiliar rezidențial din Finlanda (JO C 31, 31.1.2017, p. 49).

8

(9)  Avertismentul CERS/2016/11 al Comitetului european pentru risc sistemic din 22 septembrie 2016 privind vulnerabilitățile pe termen mediu ale sectorului imobiliar rezidențial din Suedia (JO C 31, 31.1.2017, p. 55).

9

(10)  Avertismentul CERS/2016/12 al Comitetului european pentru risc sistemic din 22 septembrie 2016 privind vulnerabilitățile pe termen mediu ale sectorului imobiliar rezidențial din Regatul Unit (JO C 31, 31.1.2017, p. 57).

10

(11)  A se vedea Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries in 2018 („Vulnerabilități în sectorul imobiliar rezidențial al statelor SEE”), CERS, 2019, disponibil pe website-ul CERS, la adresa www.esrb.europa.eu.

11

Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries in 2018

(12)  INSEE, (ultimele date din T4 2018) disponibil la adresa https://www.insee.fr/fr/statistiques/3733241, cu date pentru Paris, Lyon și Marsilia în special.

12

(13)  Garanții sunt instituții financiare sau societăți de asigurare deținute de una sau mai multe instituții de credit; în toate cazurile, acestea sunt entități reglementate, care sunt supravegheate de Autorité de contrôle prudentiel et de résolution (Autoritatea de supraveghere prudențială și rezoluție din Franța).

13

Autorité de contrôle prudentiel et de résolution

(14)  Recomandarea CERS/2016/14 a Comitetului european pentru risc sistemic din 31 octombrie 2016 privind acoperirea unor lacune la nivelul datelor privind bunurile imobile (JO C 31, 31.1.2017, p. 1).

14

---

| 30.10.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 366/53 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 366/53

---

AVERTISMENTUL COMITETULUI EUROPEAN PENTRU RISC SISTEMIC

din 27 iunie 2019

privind vulnerabilitățile pe termen mediu ale sectorului imobiliar rezidențial din Islanda

(CERS/2019/13)

(2019/C 366/10)

CONSILIUL GENERAL AL COMITETULUI EUROPEAN PENTRU RISC SISTEMIC,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1092/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 privind supravegherea macroprudențială la nivelul Uniunii Europene a sistemului financiar și de înființare a unui Comitet european pentru risc sistemic (1), în special articolele 3, 16 și 18,

întrucât:

| (1) | Locuințele constituie un sector esențial al economiei reale și reprezintă o componentă majoră a avuției gospodăriilor populației și a creditării bancare. Bunurile imobile rezidențiale constituie o componentă importantă a activelor gospodăriilor populației, iar creditele pentru locuințe reprezintă deseori o parte importantă a bilanțului instituțiilor de credit. În plus, construcția de locuințe este de obicei un element important al economiei reale, fiind o sursă de locuri de muncă, investiții și creștere economică. |
| --- | --- |

(1)

Locuințele constituie un sector esențial al economiei reale și reprezintă o componentă majoră a avuției gospodăriilor populației și a creditării bancare. Bunurile imobile rezidențiale constituie o componentă importantă a activelor gospodăriilor populației, iar creditele pentru locuințe reprezintă deseori o parte importantă a bilanțului instituțiilor de credit. În plus, construcția de locuințe este de obicei un element important al economiei reale, fiind o sursă de locuri de muncă, investiții și creștere economică.

| (2) | Crizele financiare din trecut și experiențele din multe țări au demonstrat că evoluțiile nesustenabile de pe piețele imobiliare pot avea repercusiuni grave asupra stabilității sistemului financiar și a economiei în ansamblu într-o anumită țară, ceea ce poate conduce și la efecte negative de propagare transfrontalieră. Efectele asupra stabilității financiare pot fi atât directe, cât și indirecte. Efectele directe constau în pierderi din credite pentru portofoliile de credite ipotecare din cauza unor condiții economice și financiare nefavorabile și din cauza unor evoluții negative simultane pe piața imobiliară rezidențială. Efectele indirecte se referă la ajustări ale consumului gospodăriilor populației, acestea având consecințe suplimentare pentru economia reală și pentru stabilitatea financiară. |
| --- | --- |

(2)

Crizele financiare din trecut și experiențele din multe țări au demonstrat că evoluțiile nesustenabile de pe piețele imobiliare pot avea repercusiuni grave asupra stabilității sistemului financiar și a economiei în ansamblu într-o anumită țară, ceea ce poate conduce și la efecte negative de propagare transfrontalieră. Efectele asupra stabilității financiare pot fi atât directe, cât și indirecte. Efectele directe constau în pierderi din credite pentru portofoliile de credite ipotecare din cauza unor condiții economice și financiare nefavorabile și din cauza unor evoluții negative simultane pe piața imobiliară rezidențială. Efectele indirecte se referă la ajustări ale consumului gospodăriilor populației, acestea având consecințe suplimentare pentru economia reală și pentru stabilitatea financiară.

| (3) | Piețele imobiliare sunt predispuse la evoluții ciclice. Expunerea excesivă la riscuri, nivelul excesiv de îndatorare și stimulentele nealiniate în faza de expansiune a ciclului imobiliar pot conduce la implicații negative grave atât pentru stabilitatea financiară, cât și pentru economia reală. Dată fiind relevanța bunurilor imobile rezidențiale (BIR) pentru stabilitatea financiară și macroeconomică, încercarea de a preveni acumularea de vulnerabilități pe piețele imobiliare rezidențiale prin utilizarea politicii macroprudențiale este deosebit de importantă, pe lângă utilizarea acesteia ca mijloc de diminuare a riscului sistemic. |
| --- | --- |

(3)

Piețele imobiliare sunt predispuse la evoluții ciclice. Expunerea excesivă la riscuri, nivelul excesiv de îndatorare și stimulentele nealiniate în faza de expansiune a ciclului imobiliar pot conduce la implicații negative grave atât pentru stabilitatea financiară, cât și pentru economia reală. Dată fiind relevanța bunurilor imobile rezidențiale (BIR) pentru stabilitatea financiară și macroeconomică, încercarea de a preveni acumularea de vulnerabilități pe piețele imobiliare rezidențiale prin utilizarea politicii macroprudențiale este deosebit de importantă, pe lângă utilizarea acesteia ca mijloc de diminuare a riscului sistemic.

| (4) | Deși factorii ciclici joacă un rol important în alimentarea vulnerabilităților identificate pe piețele imobiliare rezidențiale din țările din Spațiul Economic European (SEE), există și factori structurali care au antrenat aceste vulnerabilități. Acești factori pot include un deficit de ofertă de locuințe – care exercită presiuni în sensul creșterii prețurilor locuințelor și a datoriilor gospodăriilor populației care își cumpără propria locuință – sau alte politici publice care pot funcționa ca un stimulent pentru supraîndatorarea gospodăriilor populației. Deoarece acești factori depășesc sfera politicii macroprudențiale, măsurile care provin din alte domenii de politică pot completa și susține măsurile macroprudențiale actuale în abordarea eficientă și eficace a vulnerabilităților prezente pe piețele imobiliare rezidențiale la nivelul țărilor individuale, fără a genera costuri excesive pentru economia reală și pentru sistemul financiar. |
| --- | --- |

(4)

Deși factorii ciclici joacă un rol important în alimentarea vulnerabilităților identificate pe piețele imobiliare rezidențiale din țările din Spațiul Economic European (SEE), există și factori structurali care au antrenat aceste vulnerabilități. Acești factori pot include un deficit de ofertă de locuințe – care exercită presiuni în sensul creșterii prețurilor locuințelor și a datoriilor gospodăriilor populației care își cumpără propria locuință – sau alte politici publice care pot funcționa ca un stimulent pentru supraîndatorarea gospodăriilor populației. Deoarece acești factori depășesc sfera politicii macroprudențiale, măsurile care provin din alte domenii de politică pot completa și susține măsurile macroprudențiale actuale în abordarea eficientă și eficace a vulnerabilităților prezente pe piețele imobiliare rezidențiale la nivelul țărilor individuale, fără a genera costuri excesive pentru economia reală și pentru sistemul financiar.

| (5) | În 2016, Comitetul european pentru risc sistemic (CERS) a desfășurat o evaluare la nivelul Uniunii a vulnerabilităților pe termen mediu legate de sectorul imobiliar rezidențial (2). Această evaluare a permis CERS să identifice în mai multe țări o serie de vulnerabilități pe termen mediu drept surse de risc sistemic pentru stabilitatea financiară, ceea ce a condus la emiterea de avertismente către opt țări: Belgia (3), Danemarca (4), Luxemburg (5), Țările de Jos (6), Austria (7), Finlanda (8), Suedia (9) și Regatul Unit (10). |
| --- | --- |

(5)

În 2016, Comitetul european pentru risc sistemic (CERS) a desfășurat o evaluare la nivelul Uniunii a vulnerabilităților pe termen mediu legate de sectorul imobiliar rezidențial (2). Această evaluare a permis CERS să identifice în mai multe țări o serie de vulnerabilități pe termen mediu drept surse de risc sistemic pentru stabilitatea financiară, ceea ce a condus la emiterea de avertismente către opt țări: Belgia (3), Danemarca (4), Luxemburg (5), Țările de Jos (6), Austria (7), Finlanda (8), Suedia (9) și Regatul Unit (10).

| (6) | CERS a finalizat recent o evaluare sistematică și prospectivă la nivelul SEE a vulnerabilităților legate de sectorul imobiliar rezidențial (11). |
| --- | --- |

(6)

CERS a finalizat recent o evaluare sistematică și prospectivă la nivelul SEE a vulnerabilităților legate de sectorul imobiliar rezidențial (11).

| (7) | În acest context, CERS a identificat în 11 țări, printre care se numără și Islanda, anumite vulnerabilități pe termen mediu drept surse de risc sistemic pentru stabilitatea financiară, care nu au fost abordate în mod suficient. |
| --- | --- |

(7)

În acest context, CERS a identificat în 11 țări, printre care se numără și Islanda, anumite vulnerabilități pe termen mediu drept surse de risc sistemic pentru stabilitatea financiară, care nu au fost abordate în mod suficient.

| (8) | Evaluarea de către CERS a vulnerabilităților evidențiază următoarele în ceea ce privește Islanda:






  (a) | Îndatorarea gospodăriilor populației în raport cu venitul disponibil al acestora este ridicată în comparație cu alte țări, în ciuda scăderii substanțiale a acestui raport față de nivelurile din anii precedenți. Gospodăriile populației cu un grad ridicat de îndatorare sunt de obicei mai sensibile la condiții economice și financiare nefavorabile sau la evoluții negative ale pieței imobiliare rezidențiale, ceea ce le poate afecta capacitatea de a rambursa datoriile și poate conduce la reducerea consumului acestora. Gospodăriile populației îndatorate sunt totuși mai puțin vulnerabile la creșteri ale ratelor dobânzii, dată fiind prevalența creditelor cu rată fixă a dobânzii. |
| --- | --- | --- |

(8)

Evaluarea de către CERS a vulnerabilităților evidențiază următoarele în ceea ce privește Islanda:

(a)

Îndatorarea gospodăriilor populației în raport cu venitul disponibil al acestora este ridicată în comparație cu alte țări, în ciuda scăderii substanțiale a acestui raport față de nivelurile din anii precedenți. Gospodăriile populației cu un grad ridicat de îndatorare sunt de obicei mai sensibile la condiții economice și financiare nefavorabile sau la evoluții negative ale pieței imobiliare rezidențiale, ceea ce le poate afecta capacitatea de a rambursa datoriile și poate conduce la reducerea consumului acestora. Gospodăriile populației îndatorate sunt totuși mai puțin vulnerabile la creșteri ale ratelor dobânzii, dată fiind prevalența creditelor cu rată fixă a dobânzii.

| (b) | În ceea ce privește structura îndatorării gospodăriilor populației, creditele indexate în funcție de indicele prețurilor de consum (denumite în continuare „credite indexate în funcție de IPC”) (12) au fost în trecut utilizate în mod general în Islanda și pot prezenta anumite riscuri pentru gospodăriile populației cu un grad ridicat de îndatorare. Chiar dacă ponderea creditelor indexate în funcție de IPC în creditele noi este în scădere, ponderea acestor credite în stocul existent de credite este totuși ridicată. De asemenea, creditele indexate în funcție de IPC au de obicei grafice de rambursare negative la începutul perioadei de rambursare, în funcție de nivelul inflației, ceea ce ar putea accentua în continuare acumularea de datorie. Creditele de acest tip pot avea atât efecte de amplificare, cât și efecte de diminuare a vulnerabilității la risc a gospodăriilor populației. În cazul unei inflații ridicate, capacitatea gospodăriilor populației de a-și rambursa împrumuturile ipotecare ar fi afectată în mai mică măsură pe termen scurt – deoarece creditele indexate în funcție de IPC ar uniformiza serviciul datoriei – în timp ce sumele de rambursat lunar la creditele care nu sunt indexate în funcție de IPC ar crește mai abrupt pe termen scurt. Cu toate acestea, pe termen lung este posibil ca gospodăriile populației cu credite indexate în funcție de IPC să trebuiască să limiteze suplimentar consumul, deoarece în cazul dificultăților economice însoțite de o inflație în creștere datoria acestora nu ar fi erodată de inflație. Îndatorarea ridicată se explică parțial prin indexarea creditelor ipotecare cu anuități cu scadențe de până la 40 de ani, care permit debitorilor cu venituri mici să împrumute sume mai mari la niveluri accesibile ale serviciului datoriei. Cu toate acestea, în ultimul deceniu inflația a fost apropiată de ținta Băncii Centrale a Islandei și, prin urmare, ponderea creditelor neindexate a crescut. |
| --- | --- |

(b)

În ceea ce privește structura îndatorării gospodăriilor populației, creditele indexate în funcție de indicele prețurilor de consum (denumite în continuare „credite indexate în funcție de IPC”) (12) au fost în trecut utilizate în mod general în Islanda și pot prezenta anumite riscuri pentru gospodăriile populației cu un grad ridicat de îndatorare. Chiar dacă ponderea creditelor indexate în funcție de IPC în creditele noi este în scădere, ponderea acestor credite în stocul existent de credite este totuși ridicată. De asemenea, creditele indexate în funcție de IPC au de obicei grafice de rambursare negative la începutul perioadei de rambursare, în funcție de nivelul inflației, ceea ce ar putea accentua în continuare acumularea de datorie. Creditele de acest tip pot avea atât efecte de amplificare, cât și efecte de diminuare a vulnerabilității la risc a gospodăriilor populației. În cazul unei inflații ridicate, capacitatea gospodăriilor populației de a-și rambursa împrumuturile ipotecare ar fi afectată în mai mică măsură pe termen scurt – deoarece creditele indexate în funcție de IPC ar uniformiza serviciul datoriei – în timp ce sumele de rambursat lunar la creditele care nu sunt indexate în funcție de IPC ar crește mai abrupt pe termen scurt. Cu toate acestea, pe termen lung este posibil ca gospodăriile populației cu credite indexate în funcție de IPC să trebuiască să limiteze suplimentar consumul, deoarece în cazul dificultăților economice însoțite de o inflație în creștere datoria acestora nu ar fi erodată de inflație. Îndatorarea ridicată se explică parțial prin indexarea creditelor ipotecare cu anuități cu scadențe de până la 40 de ani, care permit debitorilor cu venituri mici să împrumute sume mai mari la niveluri accesibile ale serviciului datoriei. Cu toate acestea, în ultimul deceniu inflația a fost apropiată de ținta Băncii Centrale a Islandei și, prin urmare, ponderea creditelor neindexate a crescut.

| (c) | Creditele pentru locuințe au avut o creștere moderată în ultimii ani, iar standardele de creditare par să fie prudente în medie. Totuși, în ceea ce privește distribuția raporturilor datorii/venituri (DTI) ale gospodăriilor populației care au contractat credite de acest tip, o proporție semnificativă a gospodăriilor populației poate fi vulnerabilă la condiții economice și financiare nefavorabile sau la evoluții negative pe piața imobiliară rezidențială. În ciuda vulnerabilităților în creștere ale sectorului BIR din Islanda, instituțiile de credit din Islanda par să fie reziliente. Autoritățile naționale au efectuat o serie de testări la stres ale celor mai mari trei instituții de credit din Islanda; aceste testări la stres au inclus scenarii de scădere drastică a prețurilor pe piața imobiliară, împreună cu ample șocuri negative asupra economiei în ansamblu, iar rezultatele au indicat că aceste bănci ar trebui să poată rezista la astfel de șocuri. |
| --- | --- |

(c)

Creditele pentru locuințe au avut o creștere moderată în ultimii ani, iar standardele de creditare par să fie prudente în medie. Totuși, în ceea ce privește distribuția raporturilor datorii/venituri (DTI) ale gospodăriilor populației care au contractat credite de acest tip, o proporție semnificativă a gospodăriilor populației poate fi vulnerabilă la condiții economice și financiare nefavorabile sau la evoluții negative pe piața imobiliară rezidențială. În ciuda vulnerabilităților în creștere ale sectorului BIR din Islanda, instituțiile de credit din Islanda par să fie reziliente. Autoritățile naționale au efectuat o serie de testări la stres ale celor mai mari trei instituții de credit din Islanda; aceste testări la stres au inclus scenarii de scădere drastică a prețurilor pe piața imobiliară, împreună cu ample șocuri negative asupra economiei în ansamblu, iar rezultatele au indicat că aceste bănci ar trebui să poată rezista la astfel de șocuri.

| (d) | De asemenea, există anumite preocupări în ceea ce privește supraevaluarea prețurilor locuințelor. Aprecierea prețurilor locuințelor a decelerat în ultimele trimestre, după o creștere continuă în ultimii opt ani. Creșterea prețurilor locuințelor pe termen mediu a fost ridicată prin comparație la nivel internațional. Dată fiind rata ridicată a locuințelor deținute în proprietate în Islanda, o scădere a prețurilor locuințelor ar putea conduce la un nivel negativ al capitalului propriu al gospodăriilor populației. Cu toate acestea, se anticipează că pierderile potențiale directe din credite rezultate din credite ipotecare vor fi ținute sub control, întrucât raporturile împrumut/garanții ale ipotecilor deținute de gospodăriile populației sunt relativ scăzute. |
| --- | --- |

(d)

De asemenea, există anumite preocupări în ceea ce privește supraevaluarea prețurilor locuințelor. Aprecierea prețurilor locuințelor a decelerat în ultimele trimestre, după o creștere continuă în ultimii opt ani. Creșterea prețurilor locuințelor pe termen mediu a fost ridicată prin comparație la nivel internațional. Dată fiind rata ridicată a locuințelor deținute în proprietate în Islanda, o scădere a prețurilor locuințelor ar putea conduce la un nivel negativ al capitalului propriu al gospodăriilor populației. Cu toate acestea, se anticipează că pierderile potențiale directe din credite rezultate din credite ipotecare vor fi ținute sub control, întrucât raporturile împrumut/garanții ale ipotecilor deținute de gospodăriile populației sunt relativ scăzute.

| (e) | Condițiile economice și financiare nefavorabile sau evoluțiile negative pe piața imobiliară rezidențială pot să conducă la materializarea unor riscuri directe și indirecte pentru stabilitatea financiară, date fiind vulnerabilitățile menționate mai sus. Riscurile directe potențiale pentru sistemul bancar din Islanda se referă atât la pierderile potențiale generate de nerambursarea creditelor acordate într-un mediu de prețuri posibil supraevaluate ale locuințelor, cât și la presiuni competitive care pot conduce la relaxarea standardelor de creditare. De asemenea, gospodăriile populației pot suferi un efect negativ asupra avuției sau o trecere la capital propriu negativ în cazul în care scăderea prețurilor locuințelor este semnificativă. Dat fiind nivelul scăzut al pierderilor potențiale directe anticipate din creditele ipotecare, precum și prevalența creditelor cu rată fixă a dobânzii și cu indexare în funcție de IPC, nu se anticipează ca gospodăriile populației să se confrunte cu constrângeri asupra capacității de a rambursa datoriile care să fie suficient de mari pentru a conduce la nerambursări. Cu toate acestea, în cazul în care, de exemplu, șomajul crește și/sau creșterea veniturilor gospodăriilor populației se diminuează, pentru anumite gospodării ale populației poate deveni dificil să-și ramburseze datoriile pe termen lung. Efectele negative asociate asupra avuției și veniturilor gospodăriilor populației pot amplifica șocul inițial în cazul în care gospodăriile populației trebuie să-și reducă cheltuielile pentru a-și rambursa creditele pentru locuințe. Aceasta ar putea conduce la efecte secundare și la o creștere a riscurilor pentru instituțiile de credit și pentru sistemul financiar. |
| --- | --- |

(e)

Condițiile economice și financiare nefavorabile sau evoluțiile negative pe piața imobiliară rezidențială pot să conducă la materializarea unor riscuri directe și indirecte pentru stabilitatea financiară, date fiind vulnerabilitățile menționate mai sus. Riscurile directe potențiale pentru sistemul bancar din Islanda se referă atât la pierderile potențiale generate de nerambursarea creditelor acordate într-un mediu de prețuri posibil supraevaluate ale locuințelor, cât și la presiuni competitive care pot conduce la relaxarea standardelor de creditare. De asemenea, gospodăriile populației pot suferi un efect negativ asupra avuției sau o trecere la capital propriu negativ în cazul în care scăderea prețurilor locuințelor este semnificativă. Dat fiind nivelul scăzut al pierderilor potențiale directe anticipate din creditele ipotecare, precum și prevalența creditelor cu rată fixă a dobânzii și cu indexare în funcție de IPC, nu se anticipează ca gospodăriile populației să se confrunte cu constrângeri asupra capacității de a rambursa datoriile care să fie suficient de mari pentru a conduce la nerambursări. Cu toate acestea, în cazul în care, de exemplu, șomajul crește și/sau creșterea veniturilor gospodăriilor populației se diminuează, pentru anumite gospodării ale populației poate deveni dificil să-și ramburseze datoriile pe termen lung. Efectele negative asociate asupra avuției și veniturilor gospodăriilor populației pot amplifica șocul inițial în cazul în care gospodăriile populației trebuie să-și reducă cheltuielile pentru a-și rambursa creditele pentru locuințe. Aceasta ar putea conduce la efecte secundare și la o creștere a riscurilor pentru instituțiile de credit și pentru sistemul financiar.

| (f) | CERS ia act de faptul că Islanda dispune de diverse mecanisme – limite ale raportului împrumut/garanții (LTV), evaluări ale bonității în ceea ce privește veniturile debitorilor și amortizoare de capital –, toate acestea urmărind să asigure reziliența atât a instituțiilor de credit, cât și a debitorilor. Se anticipează că amortizorul anticiclic de capital și amortizorul de risc sistemic vor consolida reziliența instituțiilor de credit față de materializarea vulnerabilităților care provin din îndatorarea sectorului privat. Cu toate acestea, ar trebui acordată o atenție deosebită creditorilor nebancari (respectiv, fondurile de pensii și Fondul de finanțare a locuințelor deținut de guvern), care sunt prezenți în sectorul locuințelor din Islanda în mai mare măsură decât în celelalte țări. Raporturile LTV au fost aplicate în faza de expansiune a ciclului financiar pentru a consolida reziliența debitorilor, a preveni deteriorarea standardelor de creditare și a atenua creșterea excesivă a creditării și a prețurilor locuințelor. Deoarece raporturile LTV sunt aplicate tuturor creditorilor, este evitată potențiala creditare între sectoare. În plus, cerințele microprudențiale în vigoare în prezent impun evaluarea bonității debitorilor care contractează credite noi. Prin urmare, orice potențiale măsuri viitoare bazate pe debitor ar trebui să se aplice tuturor creditorilor pentru a evita această creditare între sectoare. |
| --- | --- |

(f)

CERS ia act de faptul că Islanda dispune de diverse mecanisme – limite ale raportului împrumut/garanții (LTV), evaluări ale bonității în ceea ce privește veniturile debitorilor și amortizoare de capital –, toate acestea urmărind să asigure reziliența atât a instituțiilor de credit, cât și a debitorilor. Se anticipează că amortizorul anticiclic de capital și amortizorul de risc sistemic vor consolida reziliența instituțiilor de credit față de materializarea vulnerabilităților care provin din îndatorarea sectorului privat. Cu toate acestea, ar trebui acordată o atenție deosebită creditorilor nebancari (respectiv, fondurile de pensii și Fondul de finanțare a locuințelor deținut de guvern), care sunt prezenți în sectorul locuințelor din Islanda în mai mare măsură decât în celelalte țări. Raporturile LTV au fost aplicate în faza de expansiune a ciclului financiar pentru a consolida reziliența debitorilor, a preveni deteriorarea standardelor de creditare și a atenua creșterea excesivă a creditării și a prețurilor locuințelor. Deoarece raporturile LTV sunt aplicate tuturor creditorilor, este evitată potențiala creditare între sectoare. În plus, cerințele microprudențiale în vigoare în prezent impun evaluarea bonității debitorilor care contractează credite noi. Prin urmare, orice potențiale măsuri viitoare bazate pe debitor ar trebui să se aplice tuturor creditorilor pentru a evita această creditare între sectoare.

| (g) | Măsurile actuale sunt evaluate drept parțial corespunzătoare și parțial suficiente pentru a diminua riscurile sistemice identificate în legătură cu vulnerabilitățile din sectorul imobiliar rezidențial din Islanda. În special, este posibil ca nivelul ridicat al îndatorării gospodăriilor populației să nu fie abordat suficient prin măsurile macroprudențiale actuale. Deși la nivel agregat este posibil ca îndatorarea să fi scăzut, la nivel individual persistă zone de risc asociate gospodăriilor populației cu un nivel ridicat de îndatorare. Deși CERS a luat cunoștință de inițiativele luate în ceea ce privește monitorizarea bunurilor imobile rezidențiale, este posibil să fie necesare măsuri suplimentare în ceea ce privește creditarea gospodăriilor populației cu un raport DTI ridicat. Islanda poate să aibă în vedere aplicarea preventivă a unor orientări explicite privind măsurile bazate pe venit, fie sub forma unei recomandări, fie sub forma unor măsuri obligatorii din punct de vedere juridic bazate pe debitor. Măsurile bazate pe venit pot contribui la prevenirea mai eficientă a îndatorării excesive a gospodăriilor populației în cazul persistenței creșterii puternice a prețurilor locuințelor. Aceste măsuri ar putea fi deosebit de relevante, întrucât este posibil ca creșterea prețurilor locuințelor să fi redus eficacitatea plafonării raportului LTV. |
| --- | --- |

(g)

Măsurile actuale sunt evaluate drept parțial corespunzătoare și parțial suficiente pentru a diminua riscurile sistemice identificate în legătură cu vulnerabilitățile din sectorul imobiliar rezidențial din Islanda. În special, este posibil ca nivelul ridicat al îndatorării gospodăriilor populației să nu fie abordat suficient prin măsurile macroprudențiale actuale. Deși la nivel agregat este posibil ca îndatorarea să fi scăzut, la nivel individual persistă zone de risc asociate gospodăriilor populației cu un nivel ridicat de îndatorare. Deși CERS a luat cunoștință de inițiativele luate în ceea ce privește monitorizarea bunurilor imobile rezidențiale, este posibil să fie necesare măsuri suplimentare în ceea ce privește creditarea gospodăriilor populației cu un raport DTI ridicat. Islanda poate să aibă în vedere aplicarea preventivă a unor orientări explicite privind măsurile bazate pe venit, fie sub forma unei recomandări, fie sub forma unor măsuri obligatorii din punct de vedere juridic bazate pe debitor. Măsurile bazate pe venit pot contribui la prevenirea mai eficientă a îndatorării excesive a gospodăriilor populației în cazul persistenței creșterii puternice a prețurilor locuințelor. Aceste măsuri ar putea fi deosebit de relevante, întrucât este posibil ca creșterea prețurilor locuințelor să fi redus eficacitatea plafonării raportului LTV.

| (9) | Atunci când se activează orice măsuri pentru abordarea vulnerabilităților identificate, calibrarea și introducerea treptată a acestora ar trebui să țină seama de poziția Islandei în cadrul ciclurilor economice și financiare, precum și de implicațiile potențiale în ceea ce privește costurile și beneficiile aferente. |
| --- | --- |

(9)

Atunci când se activează orice măsuri pentru abordarea vulnerabilităților identificate, calibrarea și introducerea treptată a acestora ar trebui să țină seama de poziția Islandei în cadrul ciclurilor economice și financiare, precum și de implicațiile potențiale în ceea ce privește costurile și beneficiile aferente.

| (10) | Avertismentele CERS sunt publicate după informarea Consiliului Uniunii Europene de către Consiliul general cu privire la intenția acestuia din urmă de a acționa în acest sens și după ce Consiliul a avut posibilitatea de a-și prezenta reacțiile față de acestea, iar destinatarii au fost informați de intenția publicării, |
| --- | --- |

(10)

Avertismentele CERS sunt publicate după informarea Consiliului Uniunii Europene de către Consiliul general cu privire la intenția acestuia din urmă de a acționa în acest sens și după ce Consiliul a avut posibilitatea de a-și prezenta reacțiile față de acestea, iar destinatarii au fost informați de intenția publicării,

ADOPTĂ PREZENTUL AVERTISMENT:

CERS a identificat vulnerabilități pe termen mediu în sectorul imobiliar rezidențial din Islanda drept surse de risc sistemic pentru stabilitatea financiară, care pot avea potențialul de a genera consecințe negative grave pentru economia reală. Din perspectivă macroprudențială, CERS consideră drept principală vulnerabilitate îndatorarea ridicată a gospodăriilor populației, asociată unei creșteri puternice pe termen mediu a prețurilor locuințelor și potențialei supraevaluări a prețurilor locuințelor.

Adoptat la Frankfurt pe Main, 27 iunie 2019.

Șeful secretariatului CERS,

în numele Consiliului general al CERS

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  JO L 331, 15.12.2010, p. 1.

1

(2)  A se vedea Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector („Vulnerabilități în sectorul imobiliar rezidențial din UE”), CERS, noiembrie 2016, disponibil pe website-ul CERS, la adresa www.esrb.europa.eu.

2

Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector

(3)  Avertismentul CERS/2016/06 al Comitetului european pentru risc sistemic din 22 septembrie 2016 privind vulnerabilitățile pe termen mediu ale sectorului imobiliar rezidențial din Belgia (JO C 31, 31.1.2017, p. 45).

3

(4)  Avertismentul CERS/2016/07 al Comitetului european pentru risc sistemic din 22 septembrie 2016 privind vulnerabilitățile pe termen mediu ale sectorului imobiliar rezidențial din Danemarca (JO C 31, 31.1.2017, p. 47).

4

(5)  Avertismentul CERS/2016/09 al Comitetului european pentru risc sistemic din 22 septembrie 2016 privind vulnerabilitățile pe termen mediu ale sectorului imobiliar rezidențial din Luxemburg (JO C 31, 31.1.2017, p. 51).

5

(6)  Avertismentul CERS/2016/10 al Comitetului european pentru risc sistemic din 22 septembrie 2016 privind vulnerabilitățile pe termen mediu ale sectorului imobiliar rezidențial din Țările de Jos (JO C 31, 31.1.2017, p. 53).

6

(7)  Avertismentul CERS/2016/05 al Comitetului european pentru risc sistemic din 22 septembrie 2016 privind vulnerabilitățile pe termen mediu ale sectorului imobiliar rezidențial din Austria (JO C 31, 31.1.2017, p. 43).

7

(8)  Avertismentul CERS/2016/08 al Comitetului european pentru risc sistemic din 22 septembrie 2016 privind vulnerabilitățile pe termen mediu ale sectorului imobiliar rezidențial din Finlanda (JO C 31, 31.1.2017, p. 49).

8

(9)  Avertismentul CERS/2016/11 al Comitetului european pentru risc sistemic din 22 septembrie 2016 privind vulnerabilitățile pe termen mediu ale sectorului imobiliar rezidențial din Suedia (JO C 31, 31.1.2017, p. 55).

9

(10)  Avertismentul CERS/2016/12 al Comitetului european pentru risc sistemic din 22 septembrie 2016 privind vulnerabilitățile pe termen mediu ale sectorului imobiliar rezidențial din Regatul Unit (JO C 31, 31.1.2017, p. 57).

10

(11)  A se vedea Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries („Vulnerabilități în sectorul imobiliar rezidențial al statelor SEE”), CERS, 2019, disponibil pe website-ul CERS, la adresa www.esrb.europa.eu.

11

Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries

(12)  Creditul indexat în funcție de IPC este un contract în care volumul creditului este legat de indicele prețurilor de consum, iar rata dobânzii este fixă (pentru detalii suplimentare, a se vedea Elíasson, L., „Indexation 101”, Economic Affairs, Vol. 6, The Central Bank of Iceland, Reykjavik, Islanda, 2014).

12

Economic Affairs

---

| 30.10.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 366/57 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 366/57

---

AVERTISMENTUL COMITETULUI EUROPEAN PENTRU RISC SISTEMIC

din 27 iunie 2019

privind vulnerabilitățile pe termen mediu ale sectorului imobiliar rezidențial din Norvegia

(CERS/2019/14)

(2019/C 366/11)

CONSILIUL GENERAL AL COMITETULUI EUROPEAN PENTRU RISC SISTEMIC,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1092/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 privind supravegherea macroprudențială la nivelul Uniunii Europene a sistemului financiar și de înființare a unui Comitet european pentru risc sistemic (1), în special articolele 3, 16 și 18,

întrucât:

| (1) | Locuințele constituie un sector esențial al economiei reale și reprezintă o componentă majoră a avuției gospodăriilor populației și a creditării bancare. Bunurile imobile rezidențiale constituie o componentă importantă a activelor gospodăriilor populației, iar creditele pentru locuințe reprezintă deseori o parte importantă a bilanțului instituțiilor de credit. În plus, construcția de locuințe este de obicei un element important al economiei reale, fiind o sursă de locuri de muncă, investiții și creștere economică. |
| --- | --- |

(1)

Locuințele constituie un sector esențial al economiei reale și reprezintă o componentă majoră a avuției gospodăriilor populației și a creditării bancare. Bunurile imobile rezidențiale constituie o componentă importantă a activelor gospodăriilor populației, iar creditele pentru locuințe reprezintă deseori o parte importantă a bilanțului instituțiilor de credit. În plus, construcția de locuințe este de obicei un element important al economiei reale, fiind o sursă de locuri de muncă, investiții și creștere economică.

| (2) | Crizele financiare din trecut și experiențele din multe țări au demonstrat că evoluțiile nesustenabile de pe piețele imobiliare pot avea repercusiuni grave asupra stabilității sistemului financiar și a economiei în ansamblu într-o anumită țară, ceea ce poate conduce și la efecte negative de propagare transfrontalieră. Efectele asupra stabilității financiare pot fi atât directe, cât și indirecte. Efectele directe constau în pierderi din credite pentru portofoliile de credite ipotecare din cauza unor condiții economice și financiare nefavorabile și din cauza unor evoluții negative simultane pe piața imobiliară rezidențială. Efectele indirecte se referă la ajustări ale consumului gospodăriilor populației, acestea având consecințe suplimentare pentru economia reală și pentru stabilitatea financiară. |
| --- | --- |

(2)

Crizele financiare din trecut și experiențele din multe țări au demonstrat că evoluțiile nesustenabile de pe piețele imobiliare pot avea repercusiuni grave asupra stabilității sistemului financiar și a economiei în ansamblu într-o anumită țară, ceea ce poate conduce și la efecte negative de propagare transfrontalieră. Efectele asupra stabilității financiare pot fi atât directe, cât și indirecte. Efectele directe constau în pierderi din credite pentru portofoliile de credite ipotecare din cauza unor condiții economice și financiare nefavorabile și din cauza unor evoluții negative simultane pe piața imobiliară rezidențială. Efectele indirecte se referă la ajustări ale consumului gospodăriilor populației, acestea având consecințe suplimentare pentru economia reală și pentru stabilitatea financiară.

| (3) | Piețele imobiliare sunt predispuse la evoluții ciclice. Expunerea excesivă la riscuri, nivelul excesiv de îndatorare și stimulentele nealiniate în faza de expansiune a ciclului imobiliar pot conduce la implicații negative grave atât pentru stabilitatea financiară, cât și pentru economia reală. Dată fiind relevanța bunurilor imobile rezidențiale (BIR) pentru stabilitatea financiară și macroeconomică, încercarea de a preveni acumularea de vulnerabilități pe piețele imobiliare rezidențiale prin utilizarea politicii macroprudențiale este deosebit de importantă, pe lângă utilizarea acesteia ca mijloc de diminuare a riscului sistemic. |
| --- | --- |

(3)

Piețele imobiliare sunt predispuse la evoluții ciclice. Expunerea excesivă la riscuri, nivelul excesiv de îndatorare și stimulentele nealiniate în faza de expansiune a ciclului imobiliar pot conduce la implicații negative grave atât pentru stabilitatea financiară, cât și pentru economia reală. Dată fiind relevanța bunurilor imobile rezidențiale (BIR) pentru stabilitatea financiară și macroeconomică, încercarea de a preveni acumularea de vulnerabilități pe piețele imobiliare rezidențiale prin utilizarea politicii macroprudențiale este deosebit de importantă, pe lângă utilizarea acesteia ca mijloc de diminuare a riscului sistemic.

| (4) | Deși factorii ciclici joacă un rol important în alimentarea vulnerabilităților identificate pe piețele imobiliare rezidențiale din țările din Spațiul Economic European (SEE), există și factori structurali care au antrenat aceste vulnerabilități. Acești factori pot include un deficit de ofertă de locuințe – care a exercitat presiuni în sensul creșterii prețurilor locuințelor și a datoriilor gospodăriilor populației care își cumpără propria locuință – sau alte politici publice care pot funcționa ca un stimulent pentru supraîndatorarea gospodăriilor populației. Deoarece acești factori depășesc sfera politicii macroprudențiale, măsurile care provin din alte domenii de politică pot completa și susține măsurile macroprudențiale actuale în abordarea eficientă și eficace a vulnerabilităților prezente pe piețele imobiliare rezidențiale la nivelul țărilor individuale, fără a genera costuri excesive pentru economia reală și pentru sistemul financiar. |
| --- | --- |

(4)

Deși factorii ciclici joacă un rol important în alimentarea vulnerabilităților identificate pe piețele imobiliare rezidențiale din țările din Spațiul Economic European (SEE), există și factori structurali care au antrenat aceste vulnerabilități. Acești factori pot include un deficit de ofertă de locuințe – care a exercitat presiuni în sensul creșterii prețurilor locuințelor și a datoriilor gospodăriilor populației care își cumpără propria locuință – sau alte politici publice care pot funcționa ca un stimulent pentru supraîndatorarea gospodăriilor populației. Deoarece acești factori depășesc sfera politicii macroprudențiale, măsurile care provin din alte domenii de politică pot completa și susține măsurile macroprudențiale actuale în abordarea eficientă și eficace a vulnerabilităților prezente pe piețele imobiliare rezidențiale la nivelul țărilor individuale, fără a genera costuri excesive pentru economia reală și pentru sistemul financiar.

| (5) | În 2016, Comitetul european pentru risc sistemic (CERS) a desfășurat o evaluare la nivelul Uniunii a vulnerabilităților pe termen mediu legate de sectorul imobiliar rezidențial (2). Această evaluare a permis CERS să identifice o serie de vulnerabilități pe termen mediu în mai multe țări drept surse de risc sistemic pentru stabilitatea financiară, ceea ce a condus la emiterea de avertismente către opt țări: Belgia (3), Danemarca (4), Luxemburg (5), Țările de Jos (6), Austria (7), Finlanda (8), Suedia (9) și Regatul Unit (10). |
| --- | --- |

(5)

În 2016, Comitetul european pentru risc sistemic (CERS) a desfășurat o evaluare la nivelul Uniunii a vulnerabilităților pe termen mediu legate de sectorul imobiliar rezidențial (2). Această evaluare a permis CERS să identifice o serie de vulnerabilități pe termen mediu în mai multe țări drept surse de risc sistemic pentru stabilitatea financiară, ceea ce a condus la emiterea de avertismente către opt țări: Belgia (3), Danemarca (4), Luxemburg (5), Țările de Jos (6), Austria (7), Finlanda (8), Suedia (9) și Regatul Unit (10).

| (6) | CERS a finalizat recent o evaluare sistematică și prospectivă la nivelul SEE a vulnerabilităților legate de sectorul imobiliar rezidențial (11). |
| --- | --- |

(6)

CERS a finalizat recent o evaluare sistematică și prospectivă la nivelul SEE a vulnerabilităților legate de sectorul imobiliar rezidențial (11).

| (7) | În acest context, CERS a identificat în 11 țări, printre care se numără și Norvegia, anumite vulnerabilități pe termen mediu drept surse de risc sistemic pentru stabilitatea financiară, care nu au fost abordate în mod suficient. |
| --- | --- |

(7)

În acest context, CERS a identificat în 11 țări, printre care se numără și Norvegia, anumite vulnerabilități pe termen mediu drept surse de risc sistemic pentru stabilitatea financiară, care nu au fost abordate în mod suficient.

| (8) | Evaluarea de către CERS a vulnerabilităților evidențiază următoarele în ceea ce privește Norvegia:






  (a) | Îndatorarea gospodăriilor populației este foarte ridicată în comparație cu alte țări și cu anii anteriori, crescând constant în ultimii 10 ani. În plus, o proporție ridicată a împrumuturilor au rate variabile ale dobânzii, ceea ce, de asemenea, face gospodăriile populației vulnerabile la creșteri ale ratei dobânzii. Cu toate acestea, testarea la stres pentru creșteri ale ratei dobânzii a arătat că, în general, solicitanții de credite ipotecare ar putea face față cheltuielilor curente în cazul unui șoc privind ratele dobânzii. Prin urmare, riscul unor potențiale nerambursări din cauza creșterii ratelor dobânzii ar putea fi controlat. |
| --- | --- | --- |

(8)

Evaluarea de către CERS a vulnerabilităților evidențiază următoarele în ceea ce privește Norvegia:

(a)

Îndatorarea gospodăriilor populației este foarte ridicată în comparație cu alte țări și cu anii anteriori, crescând constant în ultimii 10 ani. În plus, o proporție ridicată a împrumuturilor au rate variabile ale dobânzii, ceea ce, de asemenea, face gospodăriile populației vulnerabile la creșteri ale ratei dobânzii. Cu toate acestea, testarea la stres pentru creșteri ale ratei dobânzii a arătat că, în general, solicitanții de credite ipotecare ar putea face față cheltuielilor curente în cazul unui șoc privind ratele dobânzii. Prin urmare, riscul unor potențiale nerambursări din cauza creșterii ratelor dobânzii ar putea fi controlat.

| (b) | Creditarea ipotecară a crescut pe termen mediu și constituie principalul factor care contribuie la creșterea creditării gospodăriilor populației. În plus, creditarea ipotecară are o importanță sistemică pentru sectorul bancar, întrucât reprezintă o pondere importantă în totalul creditelor acordate de instituțiile financiare. De asemenea, sectorul bancar poate fi expus riscurilor care provin din mediul internațional, din cauza ponderii ridicate a investitorilor străini care participă pe piața obligațiunilor garantate și a interconectării sistemului financiar al Norvegiei cu celelalte țări nordice. |
| --- | --- |

(b)

Creditarea ipotecară a crescut pe termen mediu și constituie principalul factor care contribuie la creșterea creditării gospodăriilor populației. În plus, creditarea ipotecară are o importanță sistemică pentru sectorul bancar, întrucât reprezintă o pondere importantă în totalul creditelor acordate de instituțiile financiare. De asemenea, sectorul bancar poate fi expus riscurilor care provin din mediul internațional, din cauza ponderii ridicate a investitorilor străini care participă pe piața obligațiunilor garantate și a interconectării sistemului financiar al Norvegiei cu celelalte țări nordice.

| (c) | Există semne de supraevaluare a prețurilor locuințelor, după o perioadă îndelungată de creștere majoră și persistentă a prețurilor locuințelor. În plus, în ultimele trimestre prețurile locuințelor s-au moderat, dar volumele tranzacțiilor nu au scăzut. Rata deținerii de locuințe prin credite ipotecare este ridicată, ceea ce ar putea face gospodăriile populației vulnerabile la condiții economice și financiare nefavorabile sau la evoluții negative pe piața imobiliară rezidențială. |
| --- | --- |

(c)

Există semne de supraevaluare a prețurilor locuințelor, după o perioadă îndelungată de creștere majoră și persistentă a prețurilor locuințelor. În plus, în ultimele trimestre prețurile locuințelor s-au moderat, dar volumele tranzacțiilor nu au scăzut. Rata deținerii de locuințe prin credite ipotecare este ridicată, ceea ce ar putea face gospodăriile populației vulnerabile la condiții economice și financiare nefavorabile sau la evoluții negative pe piața imobiliară rezidențială.

| (d) | Un șoc economic sau financiar ar putea să conducă la materializarea unor riscuri directe și indirecte pentru stabilitatea financiară, date fiind vulnerabilitățile menționate mai sus. Riscurile directe potențiale pentru sistemul bancar din Norvegia se referă la potențiale pierderi din credite rezultate din credite ipotecare noi, deoarece aceste credite au fost acordate într-un mediu caracterizat prin prețuri posibil supraevaluate ale locuințelor. De asemenea, gospodăriile populației pot suferi un efect negativ asupra avuției sau o trecere la capital propriu negativ în cazul în care scăderea prețurilor locuințelor este semnificativă. În plus, în cazul în care, de exemplu, șomajul crește și/sau creșterea veniturilor gospodăriilor populației se diminuează, pentru anumite gospodării poate deveni dificilă rambursarea datoriilor. Efectele negative asociate asupra avuției și veniturilor gospodăriilor populației pot amplifica șocul inițial în cazul în care gospodăriile populației trebuie să-și reducă consumul pentru a-și rambursa creditele pentru locuințe. Aceasta ar putea conduce la efecte secundare și la o creștere a riscurilor pentru instituțiile de credit și pentru sistemul financiar. |
| --- | --- |

(d)

Un șoc economic sau financiar ar putea să conducă la materializarea unor riscuri directe și indirecte pentru stabilitatea financiară, date fiind vulnerabilitățile menționate mai sus. Riscurile directe potențiale pentru sistemul bancar din Norvegia se referă la potențiale pierderi din credite rezultate din credite ipotecare noi, deoarece aceste credite au fost acordate într-un mediu caracterizat prin prețuri posibil supraevaluate ale locuințelor. De asemenea, gospodăriile populației pot suferi un efect negativ asupra avuției sau o trecere la capital propriu negativ în cazul în care scăderea prețurilor locuințelor este semnificativă. În plus, în cazul în care, de exemplu, șomajul crește și/sau creșterea veniturilor gospodăriilor populației se diminuează, pentru anumite gospodării poate deveni dificilă rambursarea datoriilor. Efectele negative asociate asupra avuției și veniturilor gospodăriilor populației pot amplifica șocul inițial în cazul în care gospodăriile populației trebuie să-și reducă consumul pentru a-și rambursa creditele pentru locuințe. Aceasta ar putea conduce la efecte secundare și la o creștere a riscurilor pentru instituțiile de credit și pentru sistemul financiar.

| (e) | CERS ia act de faptul că Norvegia a pus în aplicare un set cuprinzător de măsuri bazate pe debitor și pe capital, care urmăresc să asigure reziliența atât a instituțiilor de credit, cât și a debitorilor. Nivelul minim al pierderii în caz de nerambursare (loss-given-default) (LGD) și cerințele pentru modelele de probabilitate de nerambursare (probability of default) (PD) (12), împreună cu amortizorul anticiclic de capital, sunt măsuri importante bazate pe capital menite să asigure capacitatea instituțiilor de credit de a absorbi pierderile generate de un potențial șoc economic sau financiar. În plus, autoritățile din Norvegia au activat o gamă largă de măsuri bazate pe debitor: o combinație de limite ale raportului împrumut/garanții (LTV) și ale raportului datorii/venituri (DTI) și teste de accesibilitate. Efectele măsurilor bazate pe debitor au fost documentate și a existat o scădere a ponderii ipotecilor cu valori ridicate în legătură cu raporturile cărora li se aplică limitele. În pofida eforturilor substanțiale depuse în domeniul politicii macroprudențiale, riscurile sistemice legate de piața imobiliară rezidențială rămân ridicate în Norvegia. |
| --- | --- |

(e)

CERS ia act de faptul că Norvegia a pus în aplicare un set cuprinzător de măsuri bazate pe debitor și pe capital, care urmăresc să asigure reziliența atât a instituțiilor de credit, cât și a debitorilor. Nivelul minim al pierderii în caz de nerambursare (loss-given-default) (LGD) și cerințele pentru modelele de probabilitate de nerambursare (probability of default) (PD) (12), împreună cu amortizorul anticiclic de capital, sunt măsuri importante bazate pe capital menite să asigure capacitatea instituțiilor de credit de a absorbi pierderile generate de un potențial șoc economic sau financiar. În plus, autoritățile din Norvegia au activat o gamă largă de măsuri bazate pe debitor: o combinație de limite ale raportului împrumut/garanții (LTV) și ale raportului datorii/venituri (DTI) și teste de accesibilitate. Efectele măsurilor bazate pe debitor au fost documentate și a existat o scădere a ponderii ipotecilor cu valori ridicate în legătură cu raporturile cărora li se aplică limitele. În pofida eforturilor substanțiale depuse în domeniul politicii macroprudențiale, riscurile sistemice legate de piața imobiliară rezidențială rămân ridicate în Norvegia.

| (f) | Măsurile de politică macroprudențială actuale sunt evaluate drept corespunzătoare pentru a diminua riscurile sistemice identificate în legătură cu vulnerabilitățile din sectorul imobiliar rezidențial din Norvegia. Cu toate acestea, există încă riscuri sistemice considerabile referitoare la piața imobiliară rezidențială din Norvegia și, din aceste motive, politica macroprudențială este evaluată drept parțial suficientă. În domeniul politicii macroprudențiale, diminuarea vulnerabilităților identificate a reprezentat o preocupare primară, conducând la un set cuprinzător de măsuri. Cu toate acestea, politicile macroprudențiale ar putea fi completate cu măsuri mai ample de diminuare sau eliminare a factorilor care facilitează sau promovează creșterea îndatorării gospodăriilor populației. Aceste politici ar trebui să sprijine măsurile macroprudențiale actuale pentru a aborda eficient și eficace vulnerabilitățile rămase identificate pe piața imobiliară rezidențială din Norvegia, fără a genera costuri excesive pentru economia reală și pentru sistemul financiar din Norvegia. Politici suplimentare ar putea include eliminarea stimulentelor în sensul îndatorării mai ridicate a gospodăriilor populației, prin creșterea eficienței pe piața locuințelor de închiriat și prin dezvoltarea ocupării locuințelor de către proprietari, precum și prin asigurarea unei oferte adecvate de locuințe. Dacă nu sunt luate alte măsuri, iar vulnerabilitățile nu se diminuează sau dacă acestea cresc din cauza evoluțiilor economice și financiare, măsurile macroprudențiale existente ar putea fi înăsprite sau noi măsuri macroprudențiale ar putea fi activate. |
| --- | --- |

(f)

Măsurile de politică macroprudențială actuale sunt evaluate drept corespunzătoare pentru a diminua riscurile sistemice identificate în legătură cu vulnerabilitățile din sectorul imobiliar rezidențial din Norvegia. Cu toate acestea, există încă riscuri sistemice considerabile referitoare la piața imobiliară rezidențială din Norvegia și, din aceste motive, politica macroprudențială este evaluată drept parțial suficientă. În domeniul politicii macroprudențiale, diminuarea vulnerabilităților identificate a reprezentat o preocupare primară, conducând la un set cuprinzător de măsuri. Cu toate acestea, politicile macroprudențiale ar putea fi completate cu măsuri mai ample de diminuare sau eliminare a factorilor care facilitează sau promovează creșterea îndatorării gospodăriilor populației. Aceste politici ar trebui să sprijine măsurile macroprudențiale actuale pentru a aborda eficient și eficace vulnerabilitățile rămase identificate pe piața imobiliară rezidențială din Norvegia, fără a genera costuri excesive pentru economia reală și pentru sistemul financiar din Norvegia. Politici suplimentare ar putea include eliminarea stimulentelor în sensul îndatorării mai ridicate a gospodăriilor populației, prin creșterea eficienței pe piața locuințelor de închiriat și prin dezvoltarea ocupării locuințelor de către proprietari, precum și prin asigurarea unei oferte adecvate de locuințe. Dacă nu sunt luate alte măsuri, iar vulnerabilitățile nu se diminuează sau dacă acestea cresc din cauza evoluțiilor economice și financiare, măsurile macroprudențiale existente ar putea fi înăsprite sau noi măsuri macroprudențiale ar putea fi activate.

| (9) | Atunci când se activează orice măsuri pentru abordarea vulnerabilităților identificate, calibrarea și introducerea treptată a acestora ar trebui să țină seama de poziția Norvegiei în cadrul ciclurilor economice și financiare, precum și de orice implicații potențiale în ceea ce privește costurile și beneficiile aferente. |
| --- | --- |

(9)

Atunci când se activează orice măsuri pentru abordarea vulnerabilităților identificate, calibrarea și introducerea treptată a acestora ar trebui să țină seama de poziția Norvegiei în cadrul ciclurilor economice și financiare, precum și de orice implicații potențiale în ceea ce privește costurile și beneficiile aferente.

| (10) | Avertismentele CERS sunt publicate după informarea Consiliului Uniunii Europene de către Consiliul general cu privire la intenția acestuia din urmă de a acționa în acest sens și după ce Consiliul a avut posibilitatea de a-și prezenta reacțiile față de acestea, iar destinatarii au fost informați de intenția publicării, |
| --- | --- |

(10)

Avertismentele CERS sunt publicate după informarea Consiliului Uniunii Europene de către Consiliul general cu privire la intenția acestuia din urmă de a acționa în acest sens și după ce Consiliul a avut posibilitatea de a-și prezenta reacțiile față de acestea, iar destinatarii au fost informați de intenția publicării,

ADOPTĂ PREZENTUL AVERTISMENT:

CERS a identificat vulnerabilități pe termen mediu în sectorul imobiliar rezidențial din Norvegia drept surse de risc sistemic pentru stabilitatea financiară, care pot avea potențialul de a genera consecințe negative grave pentru economia reală. Din perspectivă macroprudențială, CERS consideră drept principală vulnerabilitate îndatorarea ridicată a gospodăriilor populației, asociată creșterii pe termen lung a prețurilor locuințelor și potențialei supraevaluări a acestora.

Adoptat la Frankfurt pe Main, 27 iunie 2019.

Șeful secretariatului CERS,

în numele Consiliului general al CERS

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  JO L 331, 15.12.2010, p. 1.

1

(2)  A se vedea Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector („Vulnerabilități în sectorul imobiliar rezidențial din UE”), CERS, noiembrie 2016, disponibil pe website-ul CERS, la adresa www.esrb.europa.eu.

2

Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector

(3)  Avertismentul CERS/2016/06 al Comitetului european pentru risc sistemic din 22 septembrie 2016 privind vulnerabilitățile pe termen mediu ale sectorului imobiliar rezidențial din Belgia (JO C 31, 31.1.2017, p. 45).

3

(4)  Avertismentul CERS/2016/07 al Comitetului european pentru risc sistemic din 22 septembrie 2016 privind vulnerabilitățile pe termen mediu ale sectorului imobiliar rezidențial din Danemarca (JO C 31, 31.1.2017, p. 47).

4

(5)  Avertismentul CERS/2016/09 al Comitetului european pentru risc sistemic din 22 septembrie 2016 privind vulnerabilitățile pe termen mediu ale sectorului imobiliar rezidențial din Luxemburg (JO C 31, 31.1.2017, p. 51).

5

(6)  Avertismentul CERS/2016/10 al Comitetului european pentru risc sistemic din 22 septembrie 2016 privind vulnerabilitățile pe termen mediu ale sectorului imobiliar rezidențial din Țările de Jos (JO C 31, 31.1.2017, p. 53).

6

(7)  Avertismentul CERS/2016/05 al Comitetului european pentru risc sistemic din 22 septembrie 2016 privind vulnerabilitățile pe termen mediu ale sectorului imobiliar rezidențial din Austria (JO C 31, 31.1.2017, p. 43).

7

(8)  Avertismentul CERS/2016/08 al Comitetului european pentru risc sistemic din 22 septembrie 2016 privind vulnerabilitățile pe termen mediu ale sectorului imobiliar rezidențial din Finlanda (JO C 31, 31.1.2017, p. 49).

8

(9)  Avertismentul CERS/2016/11 al Comitetului european pentru risc sistemic din 22 septembrie 2016 privind vulnerabilitățile pe termen mediu ale sectorului imobiliar rezidențial din Suedia (JO C 31, 31.1.2017, p. 55).

9

(10)  Avertismentul CERS/2016/12 al Comitetului european pentru risc sistemic din 22 septembrie 2016 privind vulnerabilitățile pe termen mediu ale sectorului imobiliar rezidențial din Regatul Unit (JO C 31, 31.1.2017, p. 57).

10

(11)  A se vedea Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries („Vulnerabilități în sectorul imobiliar rezidențial al statelor SEE”), CERS, 2019, disponibil pe website-ul CERS, la adresa www.esrb.europa.eu.

11

Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries

(12)  Norvegia are cerințe mai stricte pentru abordarea existentă bazată pe modele interne de rating cu privire la creditele ipotecare rezidențiale, inclusiv un nivel minim al LGD de 20 % și cerințe specifice pentru calcularea PD pentru creditele ipotecare. Autoritățile naționale raportează că nivelul minim al LGD și cerințele PD contribuie la creșterea ponderii medii de risc a creditelor ipotecare rezidențiale pentru băncile norvegiene care utilizează modele interne de rating.

12

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 30.10.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 366/60 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 366/60

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

29 octombrie 2019

(2019/C 366/12)

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,1095 |
| JPY | yen japonez | 120,88 |
| DKK | coroana daneză | 7,4706 |
| GBP | lira sterlină | 0,86328 |
| SEK | coroana suedeză | 10,7923 |
| CHF | franc elvețian | 1,1041 |
| ISK | coroana islandeză | 138,10 |
| NOK | coroana norvegiană | 10,2748 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 25,543 |
| HUF | forint maghiar | 328,78 |
| PLN | zlot polonez | 4,2693 |
| RON | leu românesc nou | 4,7559 |
| TRY | lira turcească | 6,3596 |
| AUD | dolar australian | 1,6186 |
| CAD | dolar canadian | 1,4486 |
| HKD | dolar Hong Kong | 8,6994 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,7481 |
| SGD | dolar Singapore | 1,5121 |
| KRW | won sud-coreean | 1 295,86 |
| ZAR | rand sud-african | 16,2241 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 7,8392 |
| HRK | kuna croată | 7,4568 |
| IDR | rupia indoneziană | 15 590,95 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,6410 |
| PHP | peso Filipine | 56,623 |
| RUB | rubla rusească | 70,9154 |
| THB | baht thailandez | 33,524 |
| BRL | real brazilian | 4,4300 |
| MXN | peso mexican | 21,1812 |
| INR | rupie indiană | 78,6150 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,1095

JPY

yen japonez

120,88

DKK

coroana daneză

7,4706

GBP

lira sterlină

0,86328

SEK

coroana suedeză

10,7923

CHF

franc elvețian

1,1041

ISK

coroana islandeză

138,10

NOK

coroana norvegiană

10,2748

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

25,543

HUF

forint maghiar

328,78

PLN

zlot polonez

4,2693

RON

leu românesc nou

4,7559

TRY

lira turcească

6,3596

AUD

dolar australian

1,6186

CAD

dolar canadian

1,4486

HKD

dolar Hong Kong

8,6994

NZD

dolar neozeelandez

1,7481

SGD

dolar Singapore

1,5121

KRW

won sud-coreean

1 295,86

ZAR

rand sud-african

16,2241

CNY

yuan renminbi chinezesc

7,8392

HRK

kuna croată

7,4568

IDR

rupia indoneziană

15 590,95

MYR

ringgit Malaiezia

4,6410

PHP

peso Filipine

56,623

RUB

rubla rusească

70,9154

THB

baht thailandez

33,524

BRL

real brazilian

4,4300

MXN

peso mexican

21,1812

INR

rupie indiană

78,6150

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

| 30.10.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 366/61 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 366/61

---

Comunicare privind aplicarea Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2019/1131 al Comisiei de instituire a unui instrument vamal pentru punerea în aplicare a articolului 14a din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului și a articolului 24a din Regulamentul (UE) 2016/1037 al Parlamentului European și al Consiliului

(2019/C 366/13)

În conformitate cu articolul 14a din Regulamentul (UE) 2016/1036 (1) și cu articolul 24a din Regulamentul (UE) 2016/1037 (2), Comisia Europeană a adoptat Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/1131 al Comisiei (3) („Instrumentul vamal”) la 3 iulie 2019.

Articolul 14a din Regulamentul (UE) 2016/1036 și articolul 24a din Regulamentul (UE) 2016/1037 permit extinderea taxelor antidumping și/sau compensatorii asupra produselor care sunt transportate în cantități semnificative pe o insulă artificială, pe o instalație fixă sau plutitoare sau pe orice altă structură situată pe platoul continental al unui stat membru sau pe zona economică exclusivă declarată de un stat membru în temeiul UNCLOS, în cazul în care acest lucru ar cauza un prejudiciu industriei Uniunii. În cazurile în care regulamentul de instituire a unor măsuri antidumping și/sau compensatorii prevede în mod explicit o astfel de extindere în zonele respective, instrumentul vamal stabilește condițiile pentru perceperea taxelor antidumping și/sau compensatorii, precum și procedurile referitoare la notificarea și declararea acestor produse și plata unei astfel de taxe.

Pentru a acorda autorităților vamale suficient timp pentru a se pregăti pentru prelucrarea declarațiilor de primire, articolul 9 din instrumentul vamal a amânat aplicarea dispozițiilor instrumentului vamal cu patru luni de la data publicării acestuia în Jurnalul Oficial.

Articolul 14a din Regulamentul 2016/1036 și articolul 24a din Regulamentul 2016/1037 prevăd obligația Comisiei de a informa toți operatorii economici cu privire la faptul că instrumentul vamal este operațional printr-o publicație separată.

Prin prezenta comunicare, Comisia informează toți operatorii economici cu privire la faptul că instrumentul vamal va fi operațional și pe deplin aplicabil începând cu data de 4 noiembrie 2019.

---

(1)  Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (JO L 176, 30.6.2016, p. 21).

(2)  Regulamentul (UE) 2016/1037 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (JO L 176, 30.6.2016, p. 55).

(3)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/1131 al Comisiei din 2 iulie 2019 de instituire a unui instrument vamal pentru punerea în aplicare a articolului 14a din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului și a articolului 24a din Regulamentul (UE) 2016/1037 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 179, 3.7.2019, p. 12).

---