# Úřední věstník C 412/2019

| | ISSN 1977-0863 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 412 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Ročník 629. prosince 2019 |

ISSN 1977-0863

Úřední věstník

Evropské unie

C 412

České vydání

Informace a oznámení

Ročník 629. prosince 2019

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | I   Usnesení, doporučení a stanoviska |
| | DOPORUČENÍ |
| | Evropská centrální banka |
| 2019/C 412/01 | Evropská Rada Pro Systémová Rizika Doporučení Evropské rady pro systémová rizika ze dne 26. září 2019 o výměně a shromažďování informací o pobočkách úvěrových institucí s ústředím v jiném členském státě nebo ve třetí zemi pro makroobezřetnostní účely (ESRB/2019/18) | 1 |

Obsah

Strana

I   Usnesení, doporučení a stanoviska

DOPORUČENÍ

Evropská centrální banka

2019/C 412/01

Evropská Rada Pro Systémová Rizika Doporučení Evropské rady pro systémová rizika ze dne 26. září 2019 o výměně a shromažďování informací o pobočkách úvěrových institucí s ústředím v jiném členském státě nebo ve třetí zemi pro makroobezřetnostní účely (ESRB/2019/18)

1

---

| | II   Sdělení |
| --- | --- |
| | SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2019/C 412/02 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Věc M.9512 — EQT/Colony Capital/Zayo) (
  1
  ) | 11 |

II   Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2019/C 412/02

Bez námitek k navrhovanému spojení (Věc M.9512 — EQT/Colony Capital/Zayo) (
  1
  )

1

11

---

| | IV   Informace |
| --- | --- |
| | INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Rada |
| 2019/C 412/03 | Závěry Rady a zástupců vlád členských států, zasedajících v Radě, o vzdělávání a odborné přípravě pracovníků s mládeží | 12 |
| 2019/C 412/04 | Závěry Rady o Eurojustu: Agentura unie pro justiční spolupráci v digitální éře | 16 |
| | Evropská komise |
| 2019/C 412/05 | Směnné kurzy vůči euru — 6. prosince 2019 | 20 |

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Rada

2019/C 412/03

Závěry Rady a zástupců vlád členských států, zasedajících v Radě, o vzdělávání a odborné přípravě pracovníků s mládeží

12

2019/C 412/04

Závěry Rady o Eurojustu: Agentura unie pro justiční spolupráci v digitální éře

16

Evropská komise

2019/C 412/05

Směnné kurzy vůči euru — 6. prosince 2019

20

---

| | V   Oznámení |
| --- | --- |
| | ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE |
| | Evropská komise |
| 2019/C 412/06 | Předběžné oznámení o spojení podniků Věc M.9559 – Telefónica/Prosegur/Prosegur Alarmas España Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  ) | 21 |
| 2019/C 412/07 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc M.9653 — Pon Tyre Group/Gilde Fund V/Gundlach Automotive Corporation) Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  ) | 23 |
| 2019/C 412/08 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc M.9586 – SEGRO/PSPIB/7R Projekt 5) Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  ) | 24 |
| | JINÉ AKTY |
| | Evropská komise |
| 2019/C 412/09 | Zveřejnění oznámení o schválení standardní změny specifikace výrobku týkající se názvu v odvětví vína, jak je uvedeno v čl. 17 odst. 2 a 3 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/33 | 25 |

V   Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

2019/C 412/06

Předběžné oznámení o spojení podniků Věc M.9559 – Telefónica/Prosegur/Prosegur Alarmas España Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  )

1

21

2019/C 412/07

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc M.9653 — Pon Tyre Group/Gilde Fund V/Gundlach Automotive Corporation) Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  )

1

23

2019/C 412/08

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc M.9586 – SEGRO/PSPIB/7R Projekt 5) Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  )

1

24

JINÉ AKTY

Evropská komise

2019/C 412/09

Zveřejnění oznámení o schválení standardní změny specifikace výrobku týkající se názvu v odvětví vína, jak je uvedeno v čl. 17 odst. 2 a 3 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/33

25

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP. |

---

(1)   Text s významem pro EHP.

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Usnesení, doporučení a stanoviska

DOPORUČENÍ

Evropská centrální banka

| 9.12.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 412/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 412/1

---

EVROPSKÁ RADA PRO SYSTÉMOVÁ RIZIKA DOPORUČENÍ EVROPSKÉ RADY PRO SYSTÉMOVÁ RIZIKA

ze dne 26. září 2019

o výměně a shromažďování informací o pobočkách úvěrových institucí s ústředím v jiném členském státě nebo ve třetí zemi pro makroobezřetnostní účely

(ESRB/2019/18)

(2019/C 412/01)

GENERÁLNÍ RADA EVROPSKÉ RADY PRO SYSTÉMOVÁ RIZIKA,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1092/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o makroobezřetnostním dohledu nad finančním systémem na úrovni Evropské unie a o zřízení Evropské rady pro systémová rizika  (1), a zejména na čl. 3 odst. 2 písm. b), d) a f) a články 16 až 18 uvedeného nařízení,

s ohledem na rozhodnutí Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2011/1 ze dne 20. ledna 2011, kterým se přijímá jednací řád Evropské rady pro systémová rizika  (2), a zejména na čl. 15 odst. 3 písm. e) a články 18 až 20 tohoto rozhodnutí,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Konečným cílem makroobezřetnostní politiky je přispívat k zachování stability finančního systému jako celku, mimo jiné posilováním jeho odolnosti a snižováním nárůstu systémových rizik. |
| --- | --- |

(1)

Konečným cílem makroobezřetnostní politiky je přispívat k zachování stability finančního systému jako celku, mimo jiné posilováním jeho odolnosti a snižováním nárůstu systémových rizik.

| (2) | Nařízení (EU) č. 1092/2010 uznává, že sledování a posuzování potenciálních systémových rizik by mělo být založeno na rozsáhlém souboru relevantních makroekonomických a mikrofinančních údajů a ukazatelů, a Evropské radě pro systémová rizika (ESRB) umožňuje přístup ke všem informacím, které jsou nezbytné pro plnění jejích povinností v oblasti makroobezřetnostního dohledu při požadovaném zachování důvěrnosti těchto informací. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení (EU) č. 1092/2010 uznává, že sledování a posuzování potenciálních systémových rizik by mělo být založeno na rozsáhlém souboru relevantních makroekonomických a mikrofinančních údajů a ukazatelů, a Evropské radě pro systémová rizika (ESRB) umožňuje přístup ke všem informacím, které jsou nezbytné pro plnění jejích povinností v oblasti makroobezřetnostního dohledu při požadovaném zachování důvěrnosti těchto informací.

| (3) | Ostatní orgány pověřené přijímáním a/nebo aktivaci opatření makroobezřetnostní politiky nebo jinými úkoly v oblasti finanční stability – včetně orgánů poskytujících podpůrné analýzy pro rozhodnutí makroobezřetnostní politiky – by měly mít rovněž přístup k příslušnému souboru údajů a ukazatelů, které jsou potřebné k plnění jejich úkolů. Informace o pobočkách na svém území, které mají relevantní orgány k dispozici, se v jednotlivých členských státech co do rozsahu a četnosti liší. |
| --- | --- |

(3)

Ostatní orgány pověřené přijímáním a/nebo aktivaci opatření makroobezřetnostní politiky nebo jinými úkoly v oblasti finanční stability – včetně orgánů poskytujících podpůrné analýzy pro rozhodnutí makroobezřetnostní politiky – by měly mít rovněž přístup k příslušnému souboru údajů a ukazatelů, které jsou potřebné k plnění jejich úkolů. Informace o pobočkách na svém území, které mají relevantní orgány k dispozici, se v jednotlivých členských státech co do rozsahu a četnosti liší.

| (4) | Ve svém doporučení ESRB/2011/3 (3) Evropská rada pro systémová rizika mimo jiné doporučila, aby členské státy zajistily, že makroobezřetnostní orgány budou mít pravomoc vyžadovat a včas získávat veškeré vnitrostátní údaje a informace, které mají význam pro plnění jejich úkolů, včetně informací od orgánů mikroobezřetnostního dohledu a dohledu nad trhem s cennými papíry a informací ze zdrojů mimo regulační oblast, jakož i informace, které se týkají konkrétních institucí, a to na základě odůvodněné žádosti a a při zajištění odpovídajících záruk důvěrnosti. Uvedené doporučení však nemohlo předjímat různá institucionální opatření týkající se nastavení a provádění makroobezřetnostní politiky, která jsou v členských státech přijímána od roku 2011. Proto se uvedené doporučení konkrétně nezabývalo některými institucionálními opatřeními, jež mohou být nezbytná pro přístup makroobezřetnostních orgánů k informacím, které jsou považovány za nezbytné k plnění úkolů těchto orgánů, avšak které tyto orgány nemají k dispozici. |
| --- | --- |

(4)

Ve svém doporučení ESRB/2011/3 (3) Evropská rada pro systémová rizika mimo jiné doporučila, aby členské státy zajistily, že makroobezřetnostní orgány budou mít pravomoc vyžadovat a včas získávat veškeré vnitrostátní údaje a informace, které mají význam pro plnění jejich úkolů, včetně informací od orgánů mikroobezřetnostního dohledu a dohledu nad trhem s cennými papíry a informací ze zdrojů mimo regulační oblast, jakož i informace, které se týkají konkrétních institucí, a to na základě odůvodněné žádosti a a při zajištění odpovídajících záruk důvěrnosti. Uvedené doporučení však nemohlo předjímat různá institucionální opatření týkající se nastavení a provádění makroobezřetnostní politiky, která jsou v členských státech přijímána od roku 2011. Proto se uvedené doporučení konkrétně nezabývalo některými institucionálními opatřeními, jež mohou být nezbytná pro přístup makroobezřetnostních orgánů k informacím, které jsou považovány za nezbytné k plnění úkolů těchto orgánů, avšak které tyto orgány nemají k dispozici.

| (5) | Poskytování přeshraničních finančních služeb prostřednictvím poboček úvěrových institucí s ústředím v jiném členském státě nebo ve třetí zemi představuje v současné době významnou část finančního systému v řadě členských států. V těchto členských státech určité pobočky a) byly příslušnými orgány označeny za významné v souladu s článkem 51 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (4), b) splňují kritéria jiných systémově významných institucí podle článku 131 směrnice 2013/36/EU, c) poskytují zásadní funkce na základě evropského rámce pro ozdravné postupy a řešení krize nebo d) mají významný podíl na trhu v činnostech, které jsou významné z hlediska finanční stability (společně dále jen „pobočky významné pro finanční stabilitu“). Právo Unie neobsahuje harmonizovanou definici poboček významných pro finanční stabilitu. Očekává se, že poskytování přeshraničních finančních služeb prostřednictvím těchto poboček v budoucnu poroste s tím, jak bude pokračovat finanční integrace v rámci Evropské unie. Jakýkoli orgán pověřený přijímáním a/nebo aktivací opatření makroobezřetnostní politiky nebo jinými úkoly v oblasti finanční stability musí mít možnost získat určité základní informace o všech pobočkách, které působí v jeho jurisdikci a jejichž mateřské úvěrové instituce mají své ústředí v jiném členském státě nebo ve třetí zemi. Účelem toho je, aby uvedený orgán mohl minimálně posoudit, zda jsou tyto pobočky významné pro finanční stabilitu v zemi, ve které působí. Pokud má tento orgán za to, že tomu tak je, musí mít rovněž možnost získat podrobnější informace o činnostech těchto poboček. |
| --- | --- |

(5)

Poskytování přeshraničních finančních služeb prostřednictvím poboček úvěrových institucí s ústředím v jiném členském státě nebo ve třetí zemi představuje v současné době významnou část finančního systému v řadě členských států. V těchto členských státech určité pobočky a) byly příslušnými orgány označeny za významné v souladu s článkem 51 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (4), b) splňují kritéria jiných systémově významných institucí podle článku 131 směrnice 2013/36/EU, c) poskytují zásadní funkce na základě evropského rámce pro ozdravné postupy a řešení krize nebo d) mají významný podíl na trhu v činnostech, které jsou významné z hlediska finanční stability (společně dále jen „pobočky významné pro finanční stabilitu“). Právo Unie neobsahuje harmonizovanou definici poboček významných pro finanční stabilitu. Očekává se, že poskytování přeshraničních finančních služeb prostřednictvím těchto poboček v budoucnu poroste s tím, jak bude pokračovat finanční integrace v rámci Evropské unie. Jakýkoli orgán pověřený přijímáním a/nebo aktivací opatření makroobezřetnostní politiky nebo jinými úkoly v oblasti finanční stability musí mít možnost získat určité základní informace o všech pobočkách, které působí v jeho jurisdikci a jejichž mateřské úvěrové instituce mají své ústředí v jiném členském státě nebo ve třetí zemi. Účelem toho je, aby uvedený orgán mohl minimálně posoudit, zda jsou tyto pobočky významné pro finanční stabilitu v zemi, ve které působí. Pokud má tento orgán za to, že tomu tak je, musí mít rovněž možnost získat podrobnější informace o činnostech těchto poboček.

| (6) | Pobočky úvěrových institucí s ústředím v jiném členském státě nebo ve třetí zemi se liší podle velikosti a významu. Pokud jsou tyto pobočky považovány za významné pro finanční stabilitu v zemi, v níž působí, je třeba posílit spolupráci mezi relevantními orgány hostitelského a domovského členského státu. V takových případech je výměna vybraných informací o mateřských podnicích a skupinách, jichž jsou tyto pobočky součástí, nezbytná k posouzení možného zesilujícího dopadu, který by tyto pobočky mohly mít v období nadměrného úvěrového růstu nebo v období krize. Výměna vybraných informací o těchto mateřských podnicích a skupinách, které se týkají kapitálu a pákového efektu (včetně příslušných kapitálových požadavků), financování a rizika likvidity, obchodní strategie a některých aspektů ozdravných plánů, je rovněž nezbytná k zajištění účinnosti makroobezřetnostní politiky v hostitelských členských státech těchto poboček. |
| --- | --- |

(6)

Pobočky úvěrových institucí s ústředím v jiném členském státě nebo ve třetí zemi se liší podle velikosti a významu. Pokud jsou tyto pobočky považovány za významné pro finanční stabilitu v zemi, v níž působí, je třeba posílit spolupráci mezi relevantními orgány hostitelského a domovského členského státu. V takových případech je výměna vybraných informací o mateřských podnicích a skupinách, jichž jsou tyto pobočky součástí, nezbytná k posouzení možného zesilujícího dopadu, který by tyto pobočky mohly mít v období nadměrného úvěrového růstu nebo v období krize. Výměna vybraných informací o těchto mateřských podnicích a skupinách, které se týkají kapitálu a pákového efektu (včetně příslušných kapitálových požadavků), financování a rizika likvidity, obchodní strategie a některých aspektů ozdravných plánů, je rovněž nezbytná k zajištění účinnosti makroobezřetnostní politiky v hostitelských členských státech těchto poboček.

| (7) | Z těchto důvodů se poskytování souboru informací uvedených v doporučení C považuje za nezbytné, aby orgány pověřené přijímáním a/nebo aktivací opatření makroobezřetnostní politiky nebo úkoly v oblasti finanční stability mohly plnit svůj mandát. Tyto informace by měly být dotčeným orgánům poskytnuty na základě odůvodněné žádosti, a to na základě „potřeby znát“ a v mezích použitelných unijních a vnitrostátních právních předpisů. Pokud tyto orgány potřebují získat dodatečné informace pro plnění svých úkolů a ke sledování nebo hodnocení systémových rizik nebo pro účely vypracování nových politických nástrojů, měly by jim být takové dodatečné informace poskytnuty na základě odůvodněné žádosti. |
| --- | --- |

(7)

Z těchto důvodů se poskytování souboru informací uvedených v doporučení C považuje za nezbytné, aby orgány pověřené přijímáním a/nebo aktivací opatření makroobezřetnostní politiky nebo úkoly v oblasti finanční stability mohly plnit svůj mandát. Tyto informace by měly být dotčeným orgánům poskytnuty na základě odůvodněné žádosti, a to na základě „potřeby znát“ a v mezích použitelných unijních a vnitrostátních právních předpisů. Pokud tyto orgány potřebují získat dodatečné informace pro plnění svých úkolů a ke sledování nebo hodnocení systémových rizik nebo pro účely vypracování nových politických nástrojů, měly by jim být takové dodatečné informace poskytnuty na základě odůvodněné žádosti.

| (8) | Ani směrnice 2013/36/EU, zejména její článek 56, ani nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (5) nebrání ani nevytváří překážky pro výměnu informací mezi příslušnými orgány a orgány nebo subjekty, které odpovídají za udržování stability finančního systému v členských státech, při plnění jejich funkcí v oblasti dohledu. Ačkoli právo Unie poskytuje rámec pro výměnu informací mezi relevantními orgány pro účely mikroobezřetnostního dohledu, neexistuje žádný rámec pro výměnu informací pro makroobezřetnostní účely. |
| --- | --- |

(8)

Ani směrnice 2013/36/EU, zejména její článek 56, ani nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (5) nebrání ani nevytváří překážky pro výměnu informací mezi příslušnými orgány a orgány nebo subjekty, které odpovídají za udržování stability finančního systému v členských státech, při plnění jejich funkcí v oblasti dohledu. Ačkoli právo Unie poskytuje rámec pro výměnu informací mezi relevantními orgány pro účely mikroobezřetnostního dohledu, neexistuje žádný rámec pro výměnu informací pro makroobezřetnostní účely.

| (9) | Centrální banky shromažďují informace o pobočkách úvěrových institucí s ústředím v jiném členském státě nebo ve třetí zemi. Národní centrální banky v rámci Evropského systému centrálních bank se vyzývají, aby tyto informace sdílely s relevantními orgány na základě odůvodněné žádosti a na základě „potřeby znát“, neboť se má za to, že jde o účinný způsob, jak usnadnit plnění jejich úkolů. |
| --- | --- |

(9)

Centrální banky shromažďují informace o pobočkách úvěrových institucí s ústředím v jiném členském státě nebo ve třetí zemi. Národní centrální banky v rámci Evropského systému centrálních bank se vyzývají, aby tyto informace sdílely s relevantními orgány na základě odůvodněné žádosti a na základě „potřeby znát“, neboť se má za to, že jde o účinný způsob, jak usnadnit plnění jejich úkolů.

| (10) | Dobře navržená opatření upravující výměnu informací o pobočkách úvěrových institucí s ústředím v jiném členském státě nebo ve třetí zemi by mohla orgánům, které jsou pověřeny přijímáním a/nebo aktivací opatření makroobezřetnostní politiky nebo jinými úkoly v oblasti finanční stability, pomáhat při plnění jejich úkolů. Využitím memorand o porozumění by se zavedla standardizace a předvídatelnost a vytvořil společný základ pro to, jaké informace jsou významné pro plnění úkolů uvedených orgánů; memoranda o porozumění jsou rovněž považována za účinný a účelný prostředek k dosažení cíle spočívajícího ve vytvoření prostředí, v němž relevantní orgány sdílejí informace pro makroobezřetnostní účely. V tomto ohledu by jako výchozí bod pro rámec úzké spolupráce mezi relevantními orgány mohly sloužit Seversko-baltské makroobezřetnostní fórum (6) a nejnovější memorandum o porozumění o spolupráci a koordinaci v oblasti přeshraniční finanční stability v seversko-baltském regionu (7). |
| --- | --- |

(10)

Dobře navržená opatření upravující výměnu informací o pobočkách úvěrových institucí s ústředím v jiném členském státě nebo ve třetí zemi by mohla orgánům, které jsou pověřeny přijímáním a/nebo aktivací opatření makroobezřetnostní politiky nebo jinými úkoly v oblasti finanční stability, pomáhat při plnění jejich úkolů. Využitím memorand o porozumění by se zavedla standardizace a předvídatelnost a vytvořil společný základ pro to, jaké informace jsou významné pro plnění úkolů uvedených orgánů; memoranda o porozumění jsou rovněž považována za účinný a účelný prostředek k dosažení cíle spočívajícího ve vytvoření prostředí, v němž relevantní orgány sdílejí informace pro makroobezřetnostní účely. V tomto ohledu by jako výchozí bod pro rámec úzké spolupráce mezi relevantními orgány mohly sloužit Seversko-baltské makroobezřetnostní fórum (6) a nejnovější memorandum o porozumění o spolupráci a koordinaci v oblasti přeshraniční finanční stability v seversko-baltském regionu (7).

| (11) | Podle zásady subsidiarity by měl příslušný členský stát vybrat relevantní orgán pro shromažďování informací pro účely finanční stability nebo pro makroobezřetnostní účely. |
| --- | --- |

(11)

Podle zásady subsidiarity by měl příslušný členský stát vybrat relevantní orgán pro shromažďování informací pro účely finanční stability nebo pro makroobezřetnostní účely.

| (12) | Podle článku 40 směrnice 2013/36/EU mohou příslušné orgány hostitelských členských států vyžadovat, aby jim všechny úvěrové instituce, které mají pobočky na jejich území, pravidelně podávaly zprávy o své činnosti na jejich území. Tyto zprávy lze vyžadovat i) pro informační a statistické účely, ii) pro označení poboček za významné nebo iii) za účelem dohledu, který byl příslušnému orgánu hostitelského členského státu svěřen podle směrnice 2013/36/EU. Není jasné, zda informace shromážděné podle uvedeného článku lze využít rovněž pro makroobezřetnostní účely, jelikož příslušné ustanovení nerozlišuje mezi mikroobezřetnostním a makroobezřetnostním dohledem. Evropská komise by proto měla v rámci přezkumu podle článku 513 nařízení (EU) č. 575/2013 zvážit, zda by nemělo být revidováno právo Unie, a to konkrétně s cílem vyjasnit, že informace od poboček mohou být shromažďovány rovněž pro makroobezřetnostní účely. |
| --- | --- |

(12)

Podle článku 40 směrnice 2013/36/EU mohou příslušné orgány hostitelských členských států vyžadovat, aby jim všechny úvěrové instituce, které mají pobočky na jejich území, pravidelně podávaly zprávy o své činnosti na jejich území. Tyto zprávy lze vyžadovat i) pro informační a statistické účely, ii) pro označení poboček za významné nebo iii) za účelem dohledu, který byl příslušnému orgánu hostitelského členského státu svěřen podle směrnice 2013/36/EU. Není jasné, zda informace shromážděné podle uvedeného článku lze využít rovněž pro makroobezřetnostní účely, jelikož příslušné ustanovení nerozlišuje mezi mikroobezřetnostním a makroobezřetnostním dohledem. Evropská komise by proto měla v rámci přezkumu podle článku 513 nařízení (EU) č. 575/2013 zvážit, zda by nemělo být revidováno právo Unie, a to konkrétně s cílem vyjasnit, že informace od poboček mohou být shromažďovány rovněž pro makroobezřetnostní účely.

| (13) | Na pobočky úvěrových institucí s ústředím ve třetí zemi se vztahují pouze vnitrostátní právní předpisy a vnitrostátní právní předpisy v této věci nejsou v právních předpisech Unie harmonizovány. V návaznosti na nedávné změny článku 47 směrnice 2013/36/EU, které byly provedeny na základě směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/878 (8), uvedený článek stanoví, že vnitrostátní příslušné orgány mají od poboček úvěrových institucí s ústředím ve třetí zemi shromažďovat minimální soubor informací doplněný o veškeré další informace, které považují za nezbytné k umožnění komplexního sledování činností pobočky. Pokud je to možné a vhodné, měly by být tyto informace sdíleny s orgány pověřenými přijímáním a/nebo aktivací opatření makroobezřetnostní politiky nebo jinými úkoly v oblasti finanční stability. V rámci výše uvedeného přezkumu podle článku 513 nařízení (EU) č. 575/2013, tj. zda je třeba revidovat právo Unie, a to konkrétně vyjasnit, že informace od poboček mohou být rovněž shromažďovány pro makroobezřetnostní účely, by Komise měla rovněž zvážit proveditelnost shromažďování údajů pro tyto účely od poboček úvěrových institucí s ústředím ve třetí zemi. |
| --- | --- |

(13)

Na pobočky úvěrových institucí s ústředím ve třetí zemi se vztahují pouze vnitrostátní právní předpisy a vnitrostátní právní předpisy v této věci nejsou v právních předpisech Unie harmonizovány. V návaznosti na nedávné změny článku 47 směrnice 2013/36/EU, které byly provedeny na základě směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/878 (8), uvedený článek stanoví, že vnitrostátní příslušné orgány mají od poboček úvěrových institucí s ústředím ve třetí zemi shromažďovat minimální soubor informací doplněný o veškeré další informace, které považují za nezbytné k umožnění komplexního sledování činností pobočky. Pokud je to možné a vhodné, měly by být tyto informace sdíleny s orgány pověřenými přijímáním a/nebo aktivací opatření makroobezřetnostní politiky nebo jinými úkoly v oblasti finanční stability. V rámci výše uvedeného přezkumu podle článku 513 nařízení (EU) č. 575/2013, tj. zda je třeba revidovat právo Unie, a to konkrétně vyjasnit, že informace od poboček mohou být rovněž shromažďovány pro makroobezřetnostní účely, by Komise měla rovněž zvážit proveditelnost shromažďování údajů pro tyto účely od poboček úvěrových institucí s ústředím ve třetí zemi.

| (14) | Podle nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 (9) (dále jen „nařízení o jednotném mechanismu dohledu“) je ECB příslušným orgánem ve vztahu k významným úvěrovým institucím v rámci jednotného mechanismu dohledu. ECB je proto odpovědná za dohled nad významnými úvěrovými institucemi a úzce spolupracuje s příslušnými vnitrostátními orgány při plnění svých úkolů prostřednictvím společných týmů dohledu, jejichž členy jsou zaměstnanci ECB a příslušných vnitrostátních orgánů. To umožňuje plynulou a rychlou výměnu informací týkajících se dohlížených úvěrových institucí. Orgány pověřené přijímáním a/nebo aktivací opatření makroobezřetnostní politiky nebo jinými úkoly v oblasti finanční stability mohou od ECB, jakožto orgánu dohledu vyžadovat a získávat informace o pobočkách úvěrových institucí s ústředím v jiném členském státě. |
| --- | --- |

(14)

Podle nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 (9) (dále jen „nařízení o jednotném mechanismu dohledu“) je ECB příslušným orgánem ve vztahu k významným úvěrovým institucím v rámci jednotného mechanismu dohledu. ECB je proto odpovědná za dohled nad významnými úvěrovými institucemi a úzce spolupracuje s příslušnými vnitrostátními orgány při plnění svých úkolů prostřednictvím společných týmů dohledu, jejichž členy jsou zaměstnanci ECB a příslušných vnitrostátních orgánů. To umožňuje plynulou a rychlou výměnu informací týkajících se dohlížených úvěrových institucí. Orgány pověřené přijímáním a/nebo aktivací opatření makroobezřetnostní politiky nebo jinými úkoly v oblasti finanční stability mohou od ECB, jakožto orgánu dohledu vyžadovat a získávat informace o pobočkách úvěrových institucí s ústředím v jiném členském státě.

| (15) | Podle čl. 5 odst. 2 nařízení o jednotném mechanismu dohledu ECB odpovídá za hodnocení makroobezřetnostních opatření přijatých vnitrostátními orgány a v případě potřeby za uplatňování vyšších požadavků na kapitálové rezervy a přísnějších opatření. Informace o pobočkách úvěrových institucí s ústředím v jiném členském státě nebo ve třetí zemi v tomto ohledu patří do kategorií informací, které mohou být pro plnění těchto úkolů ECB nezbytné. |
| --- | --- |

(15)

Podle čl. 5 odst. 2 nařízení o jednotném mechanismu dohledu ECB odpovídá za hodnocení makroobezřetnostních opatření přijatých vnitrostátními orgány a v případě potřeby za uplatňování vyšších požadavků na kapitálové rezervy a přísnějších opatření. Informace o pobočkách úvěrových institucí s ústředím v jiném členském státě nebo ve třetí zemi v tomto ohledu patří do kategorií informací, které mohou být pro plnění těchto úkolů ECB nezbytné.

| (16) | Příslušné orgány členských států, které se neúčastní jednotného mechanismu dohledu, mohou spolupracovat a vyměňovat si informace o úvěrových institucích, nad nimiž je vykonáván dohled, v kolegiích orgánů dohledu zřízených podle článků 51 a 116 směrnice 2013/36/EU, které slouží jako nástroje pro koordinaci úkolů v oblasti dohledu týkajících se přeshraničních činností prováděných úvěrovou institucí. |
| --- | --- |

(16)

Příslušné orgány členských států, které se neúčastní jednotného mechanismu dohledu, mohou spolupracovat a vyměňovat si informace o úvěrových institucích, nad nimiž je vykonáván dohled, v kolegiích orgánů dohledu zřízených podle článků 51 a 116 směrnice 2013/36/EU, které slouží jako nástroje pro koordinaci úkolů v oblasti dohledu týkajících se přeshraničních činností prováděných úvěrovou institucí.

| (17) | Tento přeshraniční mechanismus pro sdílení informací se zaměřuje na cíle mikroobezřetnostního dohledu. Články 51 a 116 směrnice 2013/36/EU a nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2016/98 (10), které stanoví obecné podmínky pro fungování kolegií orgánů dohledu, proto konkrétně neupravují účast orgánů pověřených přijímáním a/nebo aktivací opatření makroobezřetnostní politiky nebo jinými úkoly v oblasti finanční stability v příslušných kolegiích orgánů dohledu. Nicméně příslušný orgán domovského členského státu může v zásadě vyzvat jiné subjekty k účasti na jednání kolegií orgánů dohledu za předpokladu, že všichni členové kolegia souhlasí. Některé informace, které se týkají úvěrové instituce, k níž pobočka patří, a které jsou sdíleny v kolegiích orgánů dohledu, mohou být relevantní pro makroobezřetnostní účely. V tomto ohledu se příslušné orgány vybízejí, aby relevantní orgány pověřené přijímáním a/nebo aktivací opatření makroobezřetnostní politiky nebo jinými úkoly v oblasti finanční stability vyzývaly k tomu, aby se podílely na posuzování konkrétních témat, která se týkají makroobezřetnostního dohledu a která jsou projednávána v kolegiích orgánů dohledu. Výslovné zahrnutí těchto relevantních orgánů do kolegií orgánů dohledu jakožto potenciálních pozorovatelů podle nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2016/98 by mohlo poskytnout větší jistotu, pokud jde o tuto úlohu. Přizvání zástupců makroobezřetnostních orgánů k účasti na jednáních kolegií orgánů dohledu s cílem informovat další účastníky o makroobezřetnostních rizicích nebo o vývoji v oblasti regulace v makroobezřetnostních oblastech může být rovněž přínosem pro jednání v kolegiích orgánů dohledu. |
| --- | --- |

(17)

Tento přeshraniční mechanismus pro sdílení informací se zaměřuje na cíle mikroobezřetnostního dohledu. Články 51 a 116 směrnice 2013/36/EU a nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2016/98 (10), které stanoví obecné podmínky pro fungování kolegií orgánů dohledu, proto konkrétně neupravují účast orgánů pověřených přijímáním a/nebo aktivací opatření makroobezřetnostní politiky nebo jinými úkoly v oblasti finanční stability v příslušných kolegiích orgánů dohledu. Nicméně příslušný orgán domovského členského státu může v zásadě vyzvat jiné subjekty k účasti na jednání kolegií orgánů dohledu za předpokladu, že všichni členové kolegia souhlasí. Některé informace, které se týkají úvěrové instituce, k níž pobočka patří, a které jsou sdíleny v kolegiích orgánů dohledu, mohou být relevantní pro makroobezřetnostní účely. V tomto ohledu se příslušné orgány vybízejí, aby relevantní orgány pověřené přijímáním a/nebo aktivací opatření makroobezřetnostní politiky nebo jinými úkoly v oblasti finanční stability vyzývaly k tomu, aby se podílely na posuzování konkrétních témat, která se týkají makroobezřetnostního dohledu a která jsou projednávána v kolegiích orgánů dohledu. Výslovné zahrnutí těchto relevantních orgánů do kolegií orgánů dohledu jakožto potenciálních pozorovatelů podle nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2016/98 by mohlo poskytnout větší jistotu, pokud jde o tuto úlohu. Přizvání zástupců makroobezřetnostních orgánů k účasti na jednáních kolegií orgánů dohledu s cílem informovat další účastníky o makroobezřetnostních rizicích nebo o vývoji v oblasti regulace v makroobezřetnostních oblastech může být rovněž přínosem pro jednání v kolegiích orgánů dohledu.

| (18) | Aby byl zajištěn jednotný, účinný a účelný přístup k výměně informací pro účely tohoto doporučení, měl by Evropský orgán pro bankovnictví (EBA) ve spolupráci s ESRB vypracovat obecné pokyny k výměně informací a tuto výměnu sledovat. Aby bylo dosaženo určitého stupně sblížení informací získaných od příslušných zúčastněných stran, měl by orgán EBA ve spolupráci se všemi příslušnými zúčastněnými stranami vytvořit společný rámec pro memoranda o porozumění. |
| --- | --- |

(18)

Aby byl zajištěn jednotný, účinný a účelný přístup k výměně informací pro účely tohoto doporučení, měl by Evropský orgán pro bankovnictví (EBA) ve spolupráci s ESRB vypracovat obecné pokyny k výměně informací a tuto výměnu sledovat. Aby bylo dosaženo určitého stupně sblížení informací získaných od příslušných zúčastněných stran, měl by orgán EBA ve spolupráci se všemi příslušnými zúčastněnými stranami vytvořit společný rámec pro memoranda o porozumění.

| (19) | Tímto doporučením není dotčen mandát centrálních bank v Unii k provádění měnové politiky. |
| --- | --- |

(19)

Tímto doporučením není dotčen mandát centrálních bank v Unii k provádění měnové politiky.

| (20) | Doporučení ESRB se zveřejňují poté, co byli příjemci doporučení vyrozuměni o záměru je zveřejnit, a poté, co generální rada o svém záměru tato doporučení zveřejnit informovala Radu Evropské unie a dala jí příležitost se k tomuto záměru vyjádřit, |
| --- | --- |

(20)

Doporučení ESRB se zveřejňují poté, co byli příjemci doporučení vyrozuměni o záměru je zveřejnit, a poté, co generální rada o svém záměru tato doporučení zveřejnit informovala Radu Evropské unie a dala jí příležitost se k tomuto záměru vyjádřit,

PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ

ODDÍL 1

DOPORUČENÍ

Doporučení A – Spolupráce a výměna informací na základě „potřeby znát“

Relevantním orgánům se doporučuje, aby:

| 1. | si účinně a účelně vyměňovaly informace, které jsou považovány za nezbytné pro plnění jejich úkolů v souvislosti s přijímáním a/nebo aktivací opatření makroobezřetnostní politiky nebo pro jiné úkoly v oblasti finanční stability a které se týkají poboček úvěrových institucí, jež mají ústředí v jiném členském státě nebo ve třetí zemi, v hostitelském členském státě. K výměně informací by mělo docházet po doručení odůvodněné žádosti o informace týkající se těchto poboček – s přihlédnutím k obecným pokynům vydaným orgánem EBA v souladu s dílčím doporučením C.1 – předložené relevantním orgánem hostitelského členského státu, který byl pověřen přijímáním a/nebo aktivací opatření makroobezřetnostní politiky nebo jinými úkoly v oblasti finanční stability. Vyměňované informace by měly být přiměřené významu poboček pro finanční stabilitu v hostitelském členském státě; |
| --- | --- |

1.

si účinně a účelně vyměňovaly informace, které jsou považovány za nezbytné pro plnění jejich úkolů v souvislosti s přijímáním a/nebo aktivací opatření makroobezřetnostní politiky nebo pro jiné úkoly v oblasti finanční stability a které se týkají poboček úvěrových institucí, jež mají ústředí v jiném členském státě nebo ve třetí zemi, v hostitelském členském státě. K výměně informací by mělo docházet po doručení odůvodněné žádosti o informace týkající se těchto poboček – s přihlédnutím k obecným pokynům vydaným orgánem EBA v souladu s dílčím doporučením C.1 – předložené relevantním orgánem hostitelského členského státu, který byl pověřen přijímáním a/nebo aktivací opatření makroobezřetnostní politiky nebo jinými úkoly v oblasti finanční stability. Vyměňované informace by měly být přiměřené významu poboček pro finanční stabilitu v hostitelském členském státě;

| 2. | přijaly memoranda o porozumění nebo jiné formy dobrovolných ujednání o spolupráci a výměně informací mezi sebou – nebo s relevantním orgánem třetí země – týkajících se poboček úvěrových institucí, které mají ústředí v jiném členském státě nebo ve třetí zemi, v hostitelském členském státě, pokud to všechny zúčastněné strany považují za nezbytné a vhodné pro usnadnění výměny informací. |
| --- | --- |

2.

přijaly memoranda o porozumění nebo jiné formy dobrovolných ujednání o spolupráci a výměně informací mezi sebou – nebo s relevantním orgánem třetí země – týkajících se poboček úvěrových institucí, které mají ústředí v jiném členském státě nebo ve třetí zemi, v hostitelském členském státě, pokud to všechny zúčastněné strany považují za nezbytné a vhodné pro usnadnění výměny informací.

Doporučení B – Změny právního rámce Unie

Doporučuje se, aby Evropská komise:

| 1. | posoudila, zda v právních předpisech Unie existují nějaké překážky, které brání tomu, aby orgány pověřené přijímáním a/nebo aktivací opatření makroobezřetnostní politiky nebo jinými úkoly v oblasti finanční stability měly nebo získávaly informace o pobočkách nezbytné k plnění těchto funkcí nebo úkolů; |
| --- | --- |

1.

posoudila, zda v právních předpisech Unie existují nějaké překážky, které brání tomu, aby orgány pověřené přijímáním a/nebo aktivací opatření makroobezřetnostní politiky nebo jinými úkoly v oblasti finanční stability měly nebo získávaly informace o pobočkách nezbytné k plnění těchto funkcí nebo úkolů;

| 2. | navrhla změnu právních předpisů Unie s cílem odstranit veškeré takové překážky, pokud Evropská komise na základě svého posouzení dospěje k závěru, že takové překážky existují. |
| --- | --- |

2.

navrhla změnu právních předpisů Unie s cílem odstranit veškeré takové překážky, pokud Evropská komise na základě svého posouzení dospěje k závěru, že takové překážky existují.

Doporučení C – Obecné pokyny k výměně informací a sledování výměny informací

Doporučuje se, aby Evropský orgán pro bankovnictví:

| 1. | v souladu s doporučením A vydal obecné pokyny k výměně informací mezi relevantními orgány, které se týkají poboček úvěrových institucí s ústředím v jiném členském státě, přičemž tyto pokyny by měly obsahovat seznam informací, jež se mají minimálně vyměňovat, a to na základě „potřeby znát“ a v mezích platných unijních a vnitrostátních právních předpisů. Tento seznam by měl obsahovat alespoň informace z každé z těchto kategorií | na úrovni pobočky:






  a) | aktiva a expozice s členěním; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

v souladu s doporučením A vydal obecné pokyny k výměně informací mezi relevantními orgány, které se týkají poboček úvěrových institucí s ústředím v jiném členském státě, přičemž tyto pokyny by měly obsahovat seznam informací, jež se mají minimálně vyměňovat, a to na základě „potřeby znát“ a v mezích platných unijních a vnitrostátních právních předpisů. Tento seznam by měl obsahovat alespoň informace z každé z těchto kategorií

na úrovni pobočky:

a)

aktiva a expozice s členěním;

| b) | členění aktiv, pokud jde o opatření týkající se dlužníka; |
| --- | --- |

b)

členění aktiv, pokud jde o opatření týkající se dlužníka;

| c) | závazky s členěním; |
| --- | --- |

c)

závazky s členěním;

| d) | expozice v rámci finančního sektoru; |
| --- | --- |

d)

expozice v rámci finančního sektoru;

| e) | informace nezbytné k určení jiných systémově významných institucí; |
| --- | --- |

e)

informace nezbytné k určení jiných systémově významných institucí;

| | na úrovni mateřské skupiny/mateřského podniku:






  f) | kapitál a pákový efekt; |
| --- | --- | --- |

na úrovni mateřské skupiny/mateřského podniku:

f)

kapitál a pákový efekt;

| g) | financování a likvidita; |
| --- | --- |

g)

financování a likvidita;

| h) | příslušné informace o pobočkách, mezi něž se řadí obchodní strategie a některé prvky ozdravných plánů úvěrových institucí a posouzení v rámci dohledu, jež jsou relevantní; |
| --- | --- |

h)

příslušné informace o pobočkách, mezi něž se řadí obchodní strategie a některé prvky ozdravných plánů úvěrových institucí a posouzení v rámci dohledu, jež jsou relevantní;

| 2. | ve spolupráci s ESRB pravidelně sledoval účinnost a účelnost výměny informací mezi relevantními orgány, které se týkají poboček úvěrových institucí s ústředím v jiném členském státě nebo ve třetí zemi. |
| --- | --- |

2.

ve spolupráci s ESRB pravidelně sledoval účinnost a účelnost výměny informací mezi relevantními orgány, které se týkají poboček úvěrových institucí s ústředím v jiném členském státě nebo ve třetí zemi.

ODDÍL 2

PROVÁDĚNÍ

1.   Definice

1. Pro účely tohoto doporučení se použijí tyto definice:

| a) | „pobočkou“ se rozumí provozovna bez právní subjektivity, jež tvoří součást úvěrové instituce a jež přímo provádí všechny nebo některé operace tvořící podstatu činnosti úvěrových institucí; |
| --- | --- |

a)

„pobočkou“ se rozumí provozovna bez právní subjektivity, jež tvoří součást úvěrové instituce a jež přímo provádí všechny nebo některé operace tvořící podstatu činnosti úvěrových institucí;

| b) | „úvěrovou institucí“ se rozumí úvěrová instituce ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 1 nařízení (EU) č. 575/2013; |
| --- | --- |

b)

„úvěrovou institucí“ se rozumí úvěrová instituce ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 1 nařízení (EU) č. 575/2013;

| c) | „pobočkou významnou pro finanční stabilitu“ se rozumí pobočka úvěrové instituce, která má ústředí v jiném členském státě nebo ve třetí zemi, v hostitelském členském státě, která splňuje některé z těchto kritérií:






  i) | příslušný orgán hostitelského členského státu stanovil, že pobočka je označena jako významná v souladu s článkem 51 směrnice 2013/36/EU; |
| --- | --- | --- |

c)

„pobočkou významnou pro finanční stabilitu“ se rozumí pobočka úvěrové instituce, která má ústředí v jiném členském státě nebo ve třetí zemi, v hostitelském členském státě, která splňuje některé z těchto kritérií:

i)

příslušný orgán hostitelského členského státu stanovil, že pobočka je označena jako významná v souladu s článkem 51 směrnice 2013/36/EU;

| ii) | příslušný nebo pověřený orgán hostitelského členského státu v souladu s obecnými pokyny Evropského orgánu pro bankovnictví EBA/GL/2014/10 (11) stanovil, že pobočka splňuje kritéria pro určení jiných systémově významných institucí ve smyslu čl. 131 odst. 3 směrnice 2013/36/EU; |
| --- | --- |

ii)

příslušný nebo pověřený orgán hostitelského členského státu v souladu s obecnými pokyny Evropského orgánu pro bankovnictví EBA/GL/2014/10 (11) stanovil, že pobočka splňuje kritéria pro určení jiných systémově významných institucí ve smyslu čl. 131 odst. 3 směrnice 2013/36/EU;

| iii) | vnitrostátní orgán hostitelského členského státu příslušný k řešení krize stanovil, že v hostitelském členském státě dotčená pobočka poskytuje zásadní funkce ve smyslu čl. 2 odst. 1 bodu 35 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/59/EU (12); |
| --- | --- |

iii)

vnitrostátní orgán hostitelského členského státu příslušný k řešení krize stanovil, že v hostitelském členském státě dotčená pobočka poskytuje zásadní funkce ve smyslu čl. 2 odst. 1 bodu 35 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/59/EU (12);

| iv) | pobočka má podíl na trhu, který převyšuje 2 % v kterékoli z kategorií expozic stanovených v čl. 133 odst. 5 písm. a) a b) směrnice 2013/36/EU (13); |
| --- | --- |

iv)

pobočka má podíl na trhu, který převyšuje 2 % v kterékoli z kategorií expozic stanovených v čl. 133 odst. 5 písm. a) a b) směrnice 2013/36/EU (13);

| d) | „hostitelským členským státem“ se rozumí hostitelský členský stát ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 44 nařízení (EU) č. 575/2013; |
| --- | --- |

d)

„hostitelským členským státem“ se rozumí hostitelský členský stát ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 44 nařízení (EU) č. 575/2013;

| e) | „domovským členským státem“ se rozumí domovský členský stát ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 43 nařízení (EU) č. 575/2013; |
| --- | --- |

e)

„domovským členským státem“ se rozumí domovský členský stát ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 43 nařízení (EU) č. 575/2013;

| f) | „příslušným orgánem“ se rozumí veřejný orgán nebo subjekt oficiálně uznaný vnitrostátními právními předpisy, který je podle vnitrostátního práva oprávněn vykonávat dohled nad úvěrovými institucemi jako součást systému dohledu fungujícího v daném členském státě, a ECB podle čl. 9 odst. 1 nařízení (EU) č. 1024/2013; |
| --- | --- |

f)

„příslušným orgánem“ se rozumí veřejný orgán nebo subjekt oficiálně uznaný vnitrostátními právními předpisy, který je podle vnitrostátního práva oprávněn vykonávat dohled nad úvěrovými institucemi jako součást systému dohledu fungujícího v daném členském státě, a ECB podle čl. 9 odst. 1 nařízení (EU) č. 1024/2013;

| g) | „memorandem o porozumění“ se rozumí dobrovolné ujednání, které stanoví, jak mají relevantní orgány v úmyslu vzájemně spolupracovat, a které upřesňuje údaje a informace, jež mají být vyměňovány, v souladu s příslušnými právními předpisy; |
| --- | --- |

g)

„memorandem o porozumění“ se rozumí dobrovolné ujednání, které stanoví, jak mají relevantní orgány v úmyslu vzájemně spolupracovat, a které upřesňuje údaje a informace, jež mají být vyměňovány, v souladu s příslušnými právními předpisy;

| h) | „relevantním orgánem“ se rozumí:






  1. | orgán pověřený přijímáním a/nebo aktivací opatření makroobezřetnostní politiky nebo jinými úkoly v oblasti finanční stability, jako je související podpůrná analýza, a to včetně:






  i. | pověřeného orgánu podle kapitoly 4 hlavy VII směrnice 2013/36/EU nebo čl. 458 odst. 1 nařízení (EU) č. 575/2013; |
| --- | --- | --- | --- |

h)

„relevantním orgánem“ se rozumí:

1.

orgán pověřený přijímáním a/nebo aktivací opatření makroobezřetnostní politiky nebo jinými úkoly v oblasti finanční stability, jako je související podpůrná analýza, a to včetně:

i.

pověřeného orgánu podle kapitoly 4 hlavy VII směrnice 2013/36/EU nebo čl. 458 odst. 1 nařízení (EU) č. 575/2013;

| ii. | ECB podle čl. 9 odst. 1 nařízení (EU) č. 1024/2013; |
| --- | --- |

ii.

ECB podle čl. 9 odst. 1 nařízení (EU) č. 1024/2013;

| iii. | makroobezřetnostního orgánu, jehož cíle, opatření, úkoly, pravomoci, nástroje, odpovědnost a jiné znaky jsou vymezeny v doporučení ESRB/2011/3; |
| --- | --- |

iii.

makroobezřetnostního orgánu, jehož cíle, opatření, úkoly, pravomoci, nástroje, odpovědnost a jiné znaky jsou vymezeny v doporučení ESRB/2011/3;

| 2. | příslušný orgán. |
| --- | --- |

2.

příslušný orgán.

2.   Prováděcí kritéria

| 1. | Při provádění tohoto doporučení se uplatňují následující kritéria:






  a) | náležitou pozornost je třeba věnovat zásadě „potřeby znát“ a zásadě proporcionality při současném zohlednění cíle a obsahu každého doporučení; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

náležitou pozornost je třeba věnovat zásadě „potřeby znát“ a zásadě proporcionality při současném zohlednění cíle a obsahu každého doporučení;

| b) | ve vztahu ke každému doporučení by měla být splněna zvláštní kritéria pro soulad, která jsou stanovena v příloze. |
| --- | --- |

b)

ve vztahu ke každému doporučení by měla být splněna zvláštní kritéria pro soulad, která jsou stanovena v příloze.

| 2. | Příjemci doporučení se vyzývají, aby ESRB a Radu informovali o opatřeních, která přijali v reakci na toto doporučení, nebo aby v případě nečinnosti poskytli náležité zdůvodnění. Jejich zprávy by měly zahrnovat přinejmenším:






  a) | informace o podstatě a časovém rámci přijímaných opatření; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

informace o podstatě a časovém rámci přijímaných opatření;

| b) | hodnocení účinnosti přijatých opatření s ohledem na cíle sledované tímto doporučením; |
| --- | --- |

b)

hodnocení účinnosti přijatých opatření s ohledem na cíle sledované tímto doporučením;

| c) | podrobné zdůvodnění nečinnosti či jakéhokoli odchýlení od tohoto doporučení, a to včetně zdůvodnění případného prodlení. |
| --- | --- |

c)

podrobné zdůvodnění nečinnosti či jakéhokoli odchýlení od tohoto doporučení, a to včetně zdůvodnění případného prodlení.

3.   Časový rámec pro návazné kroky

Příjemci doporučení se vyzývají, aby informovali ESRB a Radu o opatřeních, která přijali v reakci na toto doporučení, nebo aby v případě nečinnosti poskytli náležité zdůvodnění, a to v souladu s tímto časovým rámcem:

1.   Doporučení A

| a) | Relevantní orgány se vyzývají, aby do 31. prosince 2020 předložily ESRB a Radě předběžnou zprávu o provádění doporučení A. |
| --- | --- |

a)

Relevantní orgány se vyzývají, aby do 31. prosince 2020 předložily ESRB a Radě předběžnou zprávu o provádění doporučení A.

| b) | Relevantní orgány se vyzývají, aby do 31. prosince 2024 předložily ESRB a Radě závěrečnou zprávu o provádění doporučení A při zohlednění možných změn vnitrostátního a unijního práva a obecných pokynů orgánu EBA. |
| --- | --- |

b)

Relevantní orgány se vyzývají, aby do 31. prosince 2024 předložily ESRB a Radě závěrečnou zprávu o provádění doporučení A při zohlednění možných změn vnitrostátního a unijního práva a obecných pokynů orgánu EBA.

2.   Doporučení B

Komise se vyzývá, aby do 31. prosince 2022 předložila ESRB a Radě zprávu o provádění doporučení B.

3.   Doporučení C

Orgán EBA se vyzývá, aby do 31. prosince 2023 předložil ESRB a Radě zprávu o provádění doporučení C.

4.   Sledování a hodnocení

| 1. | Sekretariát ESRB bude:






  a) | napomáhat příjemcům doporučení tím, že zajistí koordinaci podávání zpráv, poskytne jim příslušné vzory a v případě potřeby upřesní postup a lhůty pro návazné kroky; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

napomáhat příjemcům doporučení tím, že zajistí koordinaci podávání zpráv, poskytne jim příslušné vzory a v případě potřeby upřesní postup a lhůty pro návazné kroky;

| b) | ověřovat provádění návazných kroků ze strany příjemců doporučení, poskytne jim pomoc na jejich žádost a o návazných krocích bude informovat generální radu prostřednictvím řídícího výboru. |
| --- | --- |

b)

ověřovat provádění návazných kroků ze strany příjemců doporučení, poskytne jim pomoc na jejich žádost a o návazných krocích bude informovat generální radu prostřednictvím řídícího výboru.

| 2. | Generální rada vyhodnotí přijatá opatření a zdůvodnění oznámená příjemci tohoto doporučení a případně může rozhodnout, že toto doporučení nebylo zohledněno a jeho příjemce řádně nezdůvodnil svou nečinnost. |
| --- | --- |

2.

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 26. září 2019.

Vedoucí sekretariátu ESRB jménem generální rady ESRB

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. C 58, 24.2.2011, s. 4.

2

(3)  Doporučení Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2011/3 ze dne 22. prosince 2011 o makroobezřetnostním mandátu vnitrostátních orgánů (Úř. věst. C 41, 14.2.2012, s. 1).

3

(4)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU ze dne 26. června 2013 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o obezřetnostním dohledu nad úvěrovými institucemi a investičními podniky, o změně směrnice 2002/87/ES a zrušení směrnic 2006/48/ES a 2006/49/ES (Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 338).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 ze dne 26. června 2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a investiční podniky a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 1).

5

(6)  Seversko-baltské makroobezřetnostní fórum (NBMF) je orgán regionální spolupráce, který sdružuje guvernéry centrálních bank a vedoucí orgánů dohledu. NBMF pravidelně jedná o rizicích pro finanční stabilitu v severské a baltské oblasti a v konkrétních zemích, jakož i o makroobezřetnostních opatřeních a jejich recipročním uplatňování jako prostředku k řešení těchto rizik a posílení regionální koordinace.

6

(7)  Memorandum o porozumění o spolupráci a koordinaci v oblasti přeshraniční finanční stability mezi příslušnými ministerstvy, centrálními bankami, orgány finančního dohledu a orgány pro řešení krizí Dánska, Estonska, Finska, Islandu, Lotyšska, Litvy, Norska a Švédska ze dne 31. ledna 2018.

7

(8)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/878 ze dne 20. května 2019, kterou se mění směrnice 2013/36/EU, pokud jde o osvobozené subjekty, finanční holdingové společnosti, smíšené finanční holdingové společnosti, odměňování, opatření a pravomoci v oblasti dohledu a opatření na zachování kapitálu (Úř. věst. L 150, 7.6.2019, s. 253).

8

(9)  Nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 ze dne 15. října 2013, kterým se Evropské centrální bance svěřují zvláštní úkoly týkající se politik, které se vztahují k obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými institucemi (Úř. věst. L 287, 29.10.2013, s. 63).

9

(10)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2016/98 ze dne 16. října 2015, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU, pokud jde o regulační technické normy k upřesnění obecných podmínek pro fungování kolegií orgánů dohledu (Úř. věst. L 21, 28.1.2016, s. 2).

10

(11)  Obecné pokyny Evropského orgánu pro bankovnictví ze dne 16. prosince 2014 týkající se kritérií pro stanovení podmínek použití čl. 131 odst. 3 směrnice 2013/36/EU ve vztahu k posuzování jiných systémově významných institucí (EBA/GL/2014/10).

11

(12)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/59/EU ze dne 15. května 2014, kterou se stanoví rámec pro ozdravné postupy a řešení krize úvěrových institucí a investičních podniků a kterou se mění směrnice Rady 82/891/EHS, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU a 2013/36/EU a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 a (EU) č. 648/2012 (Úř. věst. L 173, 12.6.2014, s. 190).

12

(13)  Ve znění směrnice (EU) 2019/878.

13

---

Příloha

Kritéria pro soulad s doporučeními

Doporučení A – Spolupráce a výměna informací na základě „potřeby znát“

V případě doporučení A platí následující kritéria pro soulad s tímto doporučením.

Dílčí doporučení A.1 – Účinnost, účelnost a proporcionalita při výměně informací

| 1. | V návaznosti na odůvodněnou žádost orgánu pověřeného přijímáním a/nebo aktivací opatření makroobezřetnostní politiky nebo jinými úkoly v oblasti finanční stability by relevantní orgány měly shromažďovat a vyměňovat si alespoň tyto kategorie informací: informace v písmenech a) až e) dílčího doporučení C.1, pokud jde o všechny pobočky, a kromě toho informace v písmenech f) až h) dílčího doporučení C.1, pokud jde o pobočky významné pro finanční stabilitu. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Relevantní orgány by měly ESRB a orgánu EBA podávat zprávy o veškerých problémech, které se vyskytly při výměně informací. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Jakmile orgán EBA zveřejní obecné pokyny v souladu s dílčím doporučením C.1, měly by si relevantní orgány vyměňovat alespoň soubor informací uvedených v těchto obecných pokynech na základě odůvodněné žádosti orgánu pověřeného přijímáním a/nebo aktivací opatření makroobezřetnostní politiky nebo jinými úkoly v oblasti finanční stability. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Při výměně informací je třeba dodržovat tyto hlavní zásady:






  a. | výměna informací by měla vycházet z odůvodněné žádosti orgánu pověřeného přijímáním a/nebo aktivací opatření makroobezřetnostní politiky nebo jinými úkoly v oblasti finanční stability v hostitelském členském státě a požadované informace by měly být pro plnění těchto úkolů nezbytné s ohledem na zásadu „potřeby znát“; |
| --- | --- | --- |

4.

a.

výměna informací by měla vycházet z odůvodněné žádosti orgánu pověřeného přijímáním a/nebo aktivací opatření makroobezřetnostní politiky nebo jinými úkoly v oblasti finanční stability v hostitelském členském státě a požadované informace by měly být pro plnění těchto úkolů nezbytné s ohledem na zásadu „potřeby znát“;

| b. | vyměňované informace by měly být přiměřené významu poboček pro finanční stabilitu v členském státě, který o informace žádá; |
| --- | --- |

b.

vyměňované informace by měly být přiměřené významu poboček pro finanční stabilitu v členském státě, který o informace žádá;

| c. | orgány pověřené přijímáním a/nebo aktivací opatření makroobezřetnostní politiky nebo jinými úkoly v oblasti finanční stability by měly před tím, než si vyžádají informace od jiných relevantních orgánů, zohlednit dostupné informace; |
| --- | --- |

c.

orgány pověřené přijímáním a/nebo aktivací opatření makroobezřetnostní politiky nebo jinými úkoly v oblasti finanční stability by měly před tím, než si vyžádají informace od jiných relevantních orgánů, zohlednit dostupné informace;

| d. | relevantní orgány by měly požadované informace poskytnout bez zbytečného odkladu; |
| --- | --- |

d.

relevantní orgány by měly požadované informace poskytnout bez zbytečného odkladu;

| e. | relevantní orgány by měly v mezích platného právního rámce využít svých pravomocí ke shromažďování požadovaných informací, pokud nejsou relevantním orgánům snadno dostupné; |
| --- | --- |

e.

relevantní orgány by měly v mezích platného právního rámce využít svých pravomocí ke shromažďování požadovaných informací, pokud nejsou relevantním orgánům snadno dostupné;

| f. | relevantní orgány by měly využívat stávající vzory pro vykazování, kdykoli je to možné; |
| --- | --- |

f.

relevantní orgány by měly využívat stávající vzory pro vykazování, kdykoli je to možné;

| g. | relevantní orgány by měly údaje předávat v uživatelsky vstřícných formátech, které umožňují další automatické zpracování těchto údajů; |
| --- | --- |

g.

relevantní orgány by měly údaje předávat v uživatelsky vstřícných formátech, které umožňují další automatické zpracování těchto údajů;

| h. | relevantní orgány by měly přijmout opatření, která by v případě potřeby umožnila důvěrné předávání informací; |
| --- | --- |

h.

relevantní orgány by měly přijmout opatření, která by v případě potřeby umožnila důvěrné předávání informací;

| i. | přijímající orgán by měl zajistit přinejmenším stejnou úroveň důvěrnosti informací, jakou uplatňuje orgán, který informace poskytuje. |
| --- | --- |

i.

přijímající orgán by měl zajistit přinejmenším stejnou úroveň důvěrnosti informací, jakou uplatňuje orgán, který informace poskytuje.

| 5. | Nečinnost orgánů pověřených přijímáním a/nebo aktivací opatření makroobezřetnostní politiky nebo jinými úkoly v oblasti finanční stability v hostitelských členských státech bude považována za dostatečně odůvodněnou, je-li prokázáno, že v jejich členském státě nejsou žádné pobočky významné pro finanční stabilitu, nebo pokud dotčené orgány prohlásí, že mají všechny informace nezbytné k plnění svých úkolů. Nečinnost relevantních orgánů bude. považována za dostatečně odůvodněnou, pokud neobdrží odůvodněnou žádost o informace od příslušného orgánu z hostitelského členského státu, který je pověřen přijímáním a/nebo aktivací opatření makroobezřetnostní politiky nebo jinými úkoly v oblasti finanční stability |
| --- | --- |

5.

Dílčí doporučení A.2 – Mechanismy pro spolupráci a výměnu informací

| 1. | Relevantní orgány by měly zajistit, aby jakákoli dobrovolná ujednání, jako jsou memoranda o porozumění, stanovila mimo jiné obecnou zásadu vzájemné výměny informací v souladu se zásadami spolupráce mezi relevantními orgány a standardy pro výměnu informací na základě žádosti, které jsou stanoveny v dílčím doporučení A.1. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Má se za to, že relevantní orgány plní dílčí doporučení A.2, pokud prokáží existenci těchto dobrovolných ujednání nebo pokud prohlásí, že mají pravomoc volně si vyměňovat informace podle dílčího doporučení A.1, aniž by uzavřely taková dobrovolná ujednání. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Nečinnost relevantních orgánů bude považována za dostatečně odůvodněnou, je-li prokázáno, že v jejich členském státě nejsou žádné pobočky významné pro finanční stabilitu, nebo pokud orgány pověřené přijímáním a/nebo aktivací opatření makroobezřetnostní politiky nebo jinými úkoly v oblasti finanční stability prohlásí, že mají všechny informace nezbytné k plnění svých úkolů nebo že nebyla podána ani doručena žádná odůvodněná žádost o informace. |
| --- | --- |

3.

Doporučení B – Změny právního rámce Unie

V případě doporučení B platí následující kritéria pro soulad s tímto doporučením.

Evropská komise by měla posoudit, zda je nezbytné provést změny právních předpisů Unie, aby se zajistilo, že orgány pověřené přijímáním a/nebo aktivací opatření makroobezřetnostní politiky nebo jinými úkoly v oblasti finanční stability budou mít k dispozici informace nezbytné k plnění svých úkolů, tak aby minimálně:

| 1. | informace týkající se kategorií, které jsou uvedeny v dílčím doporučení C.1 a které má vypracovat orgán EBA, bylo možné pravidelně shromažďovat na základě odůvodněné žádosti orgánu pověřeného přijímáním a/nebo aktivací opatření makroobezřetnostní politiky nebo jinými úkoly v oblasti finanční stability; |
| --- | --- |

1.

informace týkající se kategorií, které jsou uvedeny v dílčím doporučení C.1 a které má vypracovat orgán EBA, bylo možné pravidelně shromažďovat na základě odůvodněné žádosti orgánu pověřeného přijímáním a/nebo aktivací opatření makroobezřetnostní politiky nebo jinými úkoly v oblasti finanční stability;

| 2. | dodatečné informace bylo možné shromáždit na základě ad hoc odůvodněné žádosti orgánů pověřených přijímáním a/nebo aktivací opatření makroobezřetnostní politiky nebo jinými úkoly v oblasti finanční stability; |
| --- | --- |

2.

dodatečné informace bylo možné shromáždit na základě ad hoc odůvodněné žádosti orgánů pověřených přijímáním a/nebo aktivací opatření makroobezřetnostní politiky nebo jinými úkoly v oblasti finanční stability;

| 3. | shromažďování a/nebo výměna informací v souladu s doporučením A, jakož i informací, které relevantní orgány nemají k dispozici, bylo možné, zejména s ohledem na články 40, 47 a 56 směrnice 2013/36/EU a článek 84 směrnice 2014/59/EU, zejména pokud jde o výměnu informací o některých prvcích ozdravných plánů (1); |
| --- | --- |

3.

shromažďování a/nebo výměna informací v souladu s doporučením A, jakož i informací, které relevantní orgány nemají k dispozici, bylo možné, zejména s ohledem na články 40, 47 a 56 směrnice 2013/36/EU a článek 84 směrnice 2014/59/EU, zejména pokud jde o výměnu informací o některých prvcích ozdravných plánů (1);

| 4. | definice významné pobočky pro účely článku 51 směrnice 2013/36/EU náležitě zohledňovala aspekty finanční stability v hostitelském členském státě; |
| --- | --- |

4.

definice významné pobočky pro účely článku 51 směrnice 2013/36/EU náležitě zohledňovala aspekty finanční stability v hostitelském členském státě;

| 5. | bylo zřejmé, že orgány pověřené přijímáním a/nebo aktivací opatření makroobezřetnostní politiky nebo jinými úkoly v oblasti finanční stability se mohou s ohledem na články 51 a 116 směrnice 2013/36/EU účastnit kolegií orgánů dohledu jako pozorovatelé. |
| --- | --- |

5.

bylo zřejmé, že orgány pověřené přijímáním a/nebo aktivací opatření makroobezřetnostní politiky nebo jinými úkoly v oblasti finanční stability se mohou s ohledem na články 51 a 116 směrnice 2013/36/EU účastnit kolegií orgánů dohledu jako pozorovatelé.

Evropská komise by rovněž měla zvážit začlenění informací uvedených v seznamu, který vypracuje orgán EBA podle dílčího doporučení C.1, do nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2016/98, prováděcího nařízení Komise (EU) 2016/99 (2) a prováděcího nařízení Komise (EU) č. 680/2014 (3) s cílem zajistit, aby příslušné orgány měly přístup ke stejnému souboru informací jako orgány pověřené přijímáním a/nebo aktivací opatření makroobezřetnostní politiky nebo jinými úkoly v oblasti finanční stability.

Doporučení C – Obecné pokyny k výměně informací a sledování výměny informací

V případě doporučení C platí následující kritéria pro soulad s tímto doporučením.

Dílčí doporučení C.1 – Obecné pokyny k výměně informací

Obecné pokyny k výměně informací, které má vydat orgán EBA, by měly zahrnovat mimo jiné:

| a) | vzorové memorandum o porozumění, které mohou zúčastněné strany použít při výměně informací a ve kterém lze provést další úpravy, jež tyto strany považují za nezbytné; |
| --- | --- |

a)

vzorové memorandum o porozumění, které mohou zúčastněné strany použít při výměně informací a ve kterém lze provést další úpravy, jež tyto strany považují za nezbytné;

| b) | další zásady účinné a účelné výměny informací; |
| --- | --- |

b)

další zásady účinné a účelné výměny informací;

| c) | formáty vykazování a šablony pro výměnu informací; |
| --- | --- |

c)

formáty vykazování a šablony pro výměnu informací;

| d) | specifikaci minimálního souboru informací uvedeného v dílčím doporučení C.1 včetně seznamu položek, které mají být vyměňovány na základě odůvodněné žádosti, pokud se týká všech poboček, a seznamu položek, které mají být vyměňovány na základě odůvodněné žádosti, pokud se týká poboček významných pro finanční stabilitu. |
| --- | --- |

d)

specifikaci minimálního souboru informací uvedeného v dílčím doporučení C.1 včetně seznamu položek, které mají být vyměňovány na základě odůvodněné žádosti, pokud se týká všech poboček, a seznamu položek, které mají být vyměňovány na základě odůvodněné žádosti, pokud se týká poboček významných pro finanční stabilitu.

Dílčí doporučení C.2 – Sledování účinnosti a účelnosti výměny informací

| 1. | Orgán EBA by měl ve spolupráci s ESRB sledovat účinnost a účelnost výměny informací mezi relevantními orgány na základě informací poskytnutých těmito orgány. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Na základě informací získaných od relevantních orgánů v rámci kritérií souladu 2, která jsou relevantní pro dílčí doporučení A.2, a informací získaných od ESRB by měl orgán EBA pravidelně, nejméně jednou ročně, podávat ESRB zprávu o účinnosti a účelnosti výměny informací mezi relevantními orgány, včetně počtu žádostí o informace i času potřebného pro odpověď, a o uzavřených memorandech o porozumění. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/59/EU ze dne 15. května 2014, kterou se stanoví rámec pro ozdravné postupy a řešení krize úvěrových institucí a investičních podniků a kterou se mění směrnice Rady 82/891/EHS, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU a 2013/36/EU a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 a (EU) č. 648/2012 (Úř. věst. L 173, 12.6.2014, s. 190).

(2)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/99 ze dne 16. října 2015, kterým se stanoví prováděcí technické normy, pokud jde o stanovení běžného fungování kolegií orgánů dohledu podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (Úř. věst. L 21, 28.1.2016, s. 21).

(3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 680/2014 ze dne 16. dubna 2014, kterým se stanoví prováděcí technické normy, pokud jde o podávání zpráv institucí pro účely dohledu podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (Úř. věst. L 191, 28.6.2014, s. 1).

---

II Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 9.12.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 412/11 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 412/11

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Věc M.9512 — EQT/Colony Capital/Zayo)

(Text s významem pro EHP)

(2019/C 412/02)

Dne 22. listopadu 2019 se Komise rozhodla nevznášet proti výše uvedenému oznámenému spojení námitky a prohlásit jej za slučitelné s vnitřním trhem. Základem tohoto rozhodnutí je ustanovení čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1). Úplné znění rozhodnutí je k dispozici pouze v angličtině a bude zveřejněno poté, co z něj budou odstraněny případné skutečnosti, jež mají povahu obchodního tajemství. Znění tohoto rozhodnutí bude k dispozici:

| — | v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví, |
| --- | --- |

—

v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví,

| — | v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=cs) pod číslem 32019M9512. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu. |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=cs) pod číslem 32019M9512. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu.

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Rada

| 9.12.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 412/12 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 412/12

---

Závěry Rady a zástupců vlád členských států, zasedajících v Radě, o vzdělávání a odborné přípravě pracovníků s mládeží

(2019/C 412/03)

RADA A ZÁSTUPCI VLÁD ČLENSKÝCH STÁTŮ, ZASEDAJÍCÍ V RADĚ,

UZNÁVAJÍCE, ŽE:

| 1. | V usnesení Rady o strategii Evropské unie pro mládež na období let 2019–2027 se členské státy a Evropská komise vyzývají mimo jiné k tomu, aby podporovaly rozvoj kvalitní práce s mládeží na místní, regionální, celostátní a evropské úrovni, včetně odborné přípravy určené pracovníkům s mládeží. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Rozmanitost a specifika práce s mládeží v členských státech jsou odrazem historického vývoje jednotlivých členských států, jejich sociálně-ekonomických podmínek a kulturních souvislostí, ale také jejich celostátních, regionálních a místních priorit. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Navzdory těmto rozdílům však existuje společný základ, pokud jde o potřeby pracovníků s mládeží v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, který vyplývá z dlouhodobé spolupráce v oblasti mládeže v rámci Evropy, ze společných hodnot a celé řady studií, prohlášení, programů, závěrů a doporučení ohledně práce s mládeží (1). Do tohoto společného základu vnášejí užitečné prvky činnosti, jejichž cílem je mimo jiné vytvořit evropskou klasifikaci profesních norem, zmapovat procesy vzdělávání a profesní dráhy pracovníků s mládeží, zvýšit kvalitu práce s mládeží, poskytovat informace o práci s mládeží a podpořit profesní rozvoj pracovníků s mládeží prostřednictvím programů EU a portfolia Rady Evropy týkajícího se práce s mládeží. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Vzdělávání a odborná příprava pracovníků s mládeží by měly být uzpůsobeny tak, aby vyhovovaly konkrétním potřebám a podmínkám v jednotlivých členských státech. Je proto třeba zaujmout k tomuto vzdělávání a odborné přípravě flexibilní, víceúrovňový a meziodvětvový přístup vycházející z potřeb uživatelů. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Vzdělávání a odbornou přípravu pracovníků s mládeží mohou zajišťovat mimo jiné mládežnické organizace, organizace pro práci s mládeží, organizace pro práci s mládeží na úrovni obcí nebo regionů a další organizace občanské společnosti, jakož i vzdělávací instituce a instituce odborné přípravy, jež nabízejí studijní obory zaměřené na práci s mládeží. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Jelikož vzdělávání a odborná příprava pracovníků s mládeží musí být uzpůsobeny vnitrostátním podmínkám, výsledné modely a postupy nejsou nutně přímo přenositelné do jiných členských států. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Z nejnovějších studií a průzkumů (2) vyplývá, že v Evropě je nedostatečná nabídka kvalitního vzdělávání v oblasti práce s mládeží a nedostatečná nabídka odborné přípravy pro pracovníky s mládeží. Chybí rovněž informace a údaje o potřebách v oblasti vzdělávání a odborné přípravy a o stávajícím poskytování vzdělávání a odborné přípravy v jednotlivých členských státech. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Vysoce kvalitní, flexibilní a na praxi zaměřené vzdělávání a odborná příprava pro pracovníky s mládeží, podepřené systematickým výzkumem, jsou klíčovým předpokladem a hybnou silou pro prosazování jak kvalitní práce s mládeží, tak jejího uznávání. |
| --- | --- |

8.

ZDŮRAZŇUJÍCE:

| 9. | Potřebu vybudovat a poskytovat kvalitní vzdělávání a odbornou přípravu pro pracovníky s mládeží se zohledněním rozmanitosti práce s mládeží v Evropě. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Potřebu podrobit dalšímu zkoumání procesy vzdělávání a učení u placených i dobrovolných pracovníků s mládeží. Chybějí poznatky o tom, jak jsou formální vzdělávání a neformální učení provázány se skutečnou praxí v oblasti práce s mládeží a jak na tuto praxi pracovníky s mládeží připravují. Je také zapotřebí zmapovat profesní dráhy pracovníků s mládeží a poskytnout podrobnější přehled o řízení mládežnických organizací, organizací pro práci s mládeží a práce s mládeží na úrovni obcí nebo regionů s cílem podpořit učení a odbornou přípravu na pracovišti. Jsou také zapotřebí další informace o tom, jak lze umožnit sdružením a sítím pracovníků s mládeží vzájemné učení, vzájemné poradenství a vzájemnou podporu a posílit jejich postavení v tomto ohledu. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Zásadní úlohu, kterou v oblasti vzdělávání a odborné přípravy pracovníků s mládeží hraje výzkum, jakož i hlediska a přístupy vycházející ze zkušeností a podnětů z praxe. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Význam a potenciál vzájemného učení, vzájemného koučování („peer coaching“), mentorování a dozorované a reflektivní praxe ve vzdělávání a odborné přípravě pracovníků s mládeží. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Uznávání celé škály kompetencí (3), které pracovníci s mládeží potřebují k práci s mladými lidmi s ohledem na jejich měnící se životní situace. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Význam toho, aby počáteční a průběžné vzdělávání a odborná příprava pracovníků s mládeží reagovaly na nové jevy, s nimiž se mladí lidé setkávají, jako jsou digitalizace, migrace, změna klimatu, měnící se trh práce, hrozby pro demokracii a lidská práva a zvýšená nejistota, a aby se těmito jevy odpovídajícím způsobem zabývaly. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Příležitost zařadit vzdělávání a odbornou přípravu pracovníků s mládeží mezi nástroje k provádění cílů evropské politiky v oblasti mládeže a strategií v oblasti práce s mládeží, zejména strategie Evropské unie pro mládež na období let 2019–2027. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Význam vytvoření nebo případně posílení udržitelných struktur a zdrojů pro rozvoj vzdělávání a odborné přípravy pro pracovníky s mládeží v Evropě. |
| --- | --- |

16.

VYZÝVAJÍ ČLENSKÉ STÁTY A EVROPSKOU KOMISI, ABY V RÁMCI SVÝCH PŘÍSLUŠNÝCH PRAVOMOCÍ A NA PŘÍSLUŠNÝCH ÚROVNÍCH A S NÁLEŽITÝM ZOHLEDNĚNÍM ZÁSADY SUBSIDIARITY:

| 17. | Na základě stávajícího mapování provedly další výzkum ohledně systémů vzdělávání a odborné přípravy pracovníků s mládeží, které v současné době existují v Evropě, s cílem prohloubit poznatky o dopadu politik, metod a nástrojů vypracovaných na evropské úrovni na oblast vzdělávání a odborné přípravy pracovníků s mládeží v členských státech. Shromažďování informací by mělo být pokud možno prováděno s pomocí dostupných nástrojů, jako jsou Evropské centrum znalostí pro politiku mládeže a portál wiki zaměřený na mládež. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Vypracovaly společné pojetí členských států, pokud jde o kvalitní vzdělávání a odbornou přípravu pracovníků s mládeží a jejich cíle, a současně podporovaly rozvoj flexibilních, na praxi založených a víceúrovňových přístupů ke vzdělávání a odborné přípravě pracovníků s mládeží, které mohou být uzpůsobeny tak, aby vyhovovaly celostátním, regionálním a místním potřebám a splňovaly očekávání v každém členském státě. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Vytvořily rámec pro formální a neformální vzdělávání a odbornou přípravu v oblasti práce s mládeží založený na kompetencích, který bude zohledňovat rozdíly v potřebách odborné přípravy zaměstnaných resp. placených pracovníků s mládeží, osob, jež se chtějí začít věnovat práci s mládeží, dobrovolných pracovníků s mládeží a vedoucích mládeže, a který bude vycházet ze vzájemného učení a využívat digitální učení a další inovativní metody. Tento rámec nebude klást žádné formální požadavky na vzdělávací programy členských států a bude plně respektovat jejich pravomoci. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Vybídly členské státy, aby ve vhodných případech zmapovaly na své úrovni kompetence, které jsou zapotřebí při práci s mládeží, jakož i jejich klíčové prvky, a podle toho pak vyhodnotily, aktualizovaly a dále rozpracovaly programy vzdělávání a odborné přípravy pracovníků s mládeží poskytované institucemi vzdělávání či odborné přípravy na místní, regionální nebo celostátní úrovni nebo organizacemi, které poskytují odbornou přípravu pracovníků s mládeží, a to jak v případě počátečního, tak průběžného učení. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Vybídly členské státy, Evropskou komisi a příslušné vnitrostátní instituce a zúčastněné strany v oblasti mládeže, aby v zájmu dalšího rozvoje vzdělávání a odborné přípravy pracovníků s mládeží na evropské úrovni spolupracovaly s Radou Evropy, mládežnickými organizacemi a dalšími příslušnými organizacemi a sítěmi. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Prosazovaly a usnadňovaly dvoustrannou a mnohostrannou spolupráci, zejména na interdisciplinární úrovni, mezi orgány veřejné správy v členských státech, univerzitami, vzdělávacími institucemi, včetně institucí a organizací odborného vzdělávání, které mají zavedené programy vzdělávání a odborné přípravy pro pracovníky s mládeží a které chtějí takové programy vypracovat. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Prosazovaly soustavnou spolupráci mezi veřejnými poskytovateli práce s mládeží a organizacemi občanské společnosti zapojenými do vzdělávání a odborné přípravy pracovníků s mládeží v zájmu výměny zkušeností a sdílení inspirace napříč Evropou. Za tímto účelem by měly být ve vhodných případech využity možnosti nabízené příslušnými programy EU, jako je Erasmus+. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Posílily vzdělávání a odbornou přípravu pracovníků s mládeží, výzkum týkající se práce s mládeží a uznávání neformálního učení v oblasti práce s mládeží nabízením příležitostí k výměně, spolupráci a vytváření sítí prostřednictvím účinného využití možností, jež skýtají programy a fondy EU, jako jsou Erasmus+, Evropský sbor solidarity, evropské strukturální a investiční fondy a programy Horizont 2020 a Kreativní Evropa. |
| --- | --- |

24.

VYZÝVAJÍ EVROPSKOU KOMISI, ABY:

| 25. | Do konce roku 2021 prozkoumala možnosti dalšího rozvoje vzdělávání a odborné přípravy pracovníků s mládeží, včetně vypracování doporučení Rady na toto téma. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Zajistila zvýšení digitálních kompetencí prostřednictvím neformálního učení a odborné přípravy s přihlédnutím k procesu aktualizace stávajícího akčního plánu digitálního vzdělávání s cílem rozšířit jej na práci s mládeží. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  Viz odkazy v příloze.

(2)  Viz odkaz 4 v příloze.

(3)  Tomi Kiilakoski & Marko Kovačić: Youth work (education) in flux: contemporary challenges in an erratic Europe (Práce s mládeží (vzdělávání) v proměnách času: současné výzvy v nestálé Evropě), zpráva o konferenci EU týkající se mládeže, Helsinky, 1. až 3. července 2019.

---

PŘÍLOHA

1.   Referenční dokumenty

Při přijímání těchto závěrů odkazuje Rada především na tyto dokumenty:

| 1. | Závěry Rady o přístupu mladých lidí ke kultuře (2010/C 326/02); |
| --- | --- |

1.

Závěry Rady o přístupu mladých lidí ke kultuře (2010/C 326/02);

| 2. | Usnesení Rady a zástupců vlád členských států zasedajících v Radě o práci s mládeží (2010/C 327/01); |
| --- | --- |

2.

Usnesení Rady a zástupců vlád členských států zasedajících v Radě o práci s mládeží (2010/C 327/01);

| 3. | Závěry Rady o východním rozměru účasti a mobility mládeže (2011/C 372/03); |
| --- | --- |

3.

Závěry Rady o východním rozměru účasti a mobility mládeže (2011/C 372/03);

| 4. | Evropská komise, Práce s mladými lidmi: hodnota práce s mládeží v Evropské unii (2014); |
| --- | --- |

4.

Evropská komise, Práce s mladými lidmi: hodnota práce s mládeží v Evropské unii (2014);

| 5. | Závěry Rady o podpoře práce s mládeží v zájmu zajištění soudržných společností (2015/C 170/02); |
| --- | --- |

5.

Závěry Rady o podpoře práce s mládeží v zájmu zajištění soudržných společností (2015/C 170/02);

| 6. | Usnesení Rady o podpoře politické účasti mladých lidí na demokratickém životě Evropy (2015/C 417/02); |
| --- | --- |

6.

Usnesení Rady o podpoře politické účasti mladých lidí na demokratickém životě Evropy (2015/C 417/02);

| 7. | Prohlášení ze druhé evropské konference o práci s mládeží, 27. až 30. dubna 2015; |
| --- | --- |

7.

Prohlášení ze druhé evropské konference o práci s mládeží, 27. až 30. dubna 2015;

| 8. | Závěry Rady a zástupců vlád členských států zasedajících v Radě o úloze odvětví mládeže v integrovaném a meziodvětvovém přístupu k předcházení násilné radikalizaci mladých lidí a boji proti ní (2016/C 213/01); |
| --- | --- |

8.

Závěry Rady a zástupců vlád členských států zasedajících v Radě o úloze odvětví mládeže v integrovaném a meziodvětvovém přístupu k předcházení násilné radikalizaci mladých lidí a boji proti ní (2016/C 213/01);

| 9. | Závěry Rady a zástupců vlád členských států zasedajících v Radě o podpoře nových přístupů v práci s mládeží zaměřených na identifikaci a rozvoj potenciálu mladých lidí (2016/C 467/03); |
| --- | --- |

9.

Závěry Rady a zástupců vlád členských států zasedajících v Radě o podpoře nových přístupů v práci s mládeží zaměřených na identifikaci a rozvoj potenciálu mladých lidí (2016/C 467/03);

| 10. | Závěry Rady o úloze práce s mládeží, pokud jde o podporu rozvoje základních životních dovedností mladých lidí, které usnadní jejich úspěšný přechod do dospělosti, k aktivnímu občanství a do pracovního života (2017/C 189/06); |
| --- | --- |

10.

Závěry Rady o úloze práce s mládeží, pokud jde o podporu rozvoje základních životních dovedností mladých lidí, které usnadní jejich úspěšný přechod do dospělosti, k aktivnímu občanství a do pracovního života (2017/C 189/06);

| 11. | Závěry Rady o inteligentní práci s mládeží (2017/C 418/02); |
| --- | --- |

11.

Závěry Rady o inteligentní práci s mládeží (2017/C 418/02);

| 12. | Rada Evropy, doporučení CM/Rec(2017)4 výboru ministrů členským státům Rady Evropy ohledně práce s mládeží; |
| --- | --- |

12.

Rada Evropy, doporučení CM/Rec(2017)4 výboru ministrů členským státům Rady Evropy ohledně práce s mládeží;

| 13. | Usnesení Rady Evropské unie a zástupců vlád členských států, zasedajících v Radě, o rámci evropské spolupráce v oblasti mládeže: strategie Evropské unie pro mládež na období let 2019–2027 (2018/C 456/01); |
| --- | --- |

13.

Usnesení Rady Evropské unie a zástupců vlád členských států, zasedajících v Radě, o rámci evropské spolupráce v oblasti mládeže: strategie Evropské unie pro mládež na období let 2019–2027 (2018/C 456/01);

| 14. | Sdělení Komise o akčním plánu digitálního vzdělávání (COM(2018) 22 final); |
| --- | --- |

14.

Sdělení Komise o akčním plánu digitálního vzdělávání (COM(2018) 22 final);

| 15. | Partnerství v oblasti mládeže mezi Evropskou komisí a Radou Evropy: Mapping the educational and career paths of youth workers, Part I. Report (Mapování procesů vzdělávání a profesních drah pracovníků s mládeží, část I, zpráva). |
| --- | --- |

15.

Partnerství v oblasti mládeže mezi Evropskou komisí a Radou Evropy: Mapping the educational and career paths of youth workers, Part I. Report (Mapování procesů vzdělávání a profesních drah pracovníků s mládeží, část I, zpráva).

2.   Definice

Pro účely těchto závěrů Rady se použije tato definice:

„pracovník s mládeží“ je odborník, dobrovolník nebo vedoucí mládeže, který napomáhá při vzdělávání a osobním a sociálním rozvoji mladých lidí a který je motivuje a podporuje v tom, aby se stali samostatnými, aktivními a odpovědnými jedinci a občany. Práce s mládeží je vykonávána podle zásad dobrovolné a aktivní účasti mladých lidí.

---

| 9.12.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 412/16 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 412/16

---

Závěry Rady o Eurojustu: Agentura unie pro justiční spolupráci v digitální éře

(2019/C 412/04)

RADA PŘIJALA TYTO ZÁVĚRY:

| 1. | Rada odkazuje na novou strategickou agendu na období 2019–2024, kterou přijala Evropská rada dne 20. června 2019 a v níž je jakožto jedna z klíčových priorit pro nadcházející institucionální cyklus stanovena ochrana občanů a svobod. Unie je v souladu se strategickou agendou odhodlána pokračovat v boji proti terorismu a přeshraniční trestné činnosti a dále jej posilovat a současně zlepšovat spolupráci a sdílení informací a dále rozvíjet společné nástroje Unie. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Rada vítá výroční zprávu Eurojustu za rok 2018 (dokument 7944/19) a další pokrok, jehož Eurojust dosáhl v rámci plnění svého poslání jako klíčového aktéra při usnadňování a posilování justiční koordinace a spolupráce mezi vnitrostátními orgány při vyšetřování a stíhání nejzávažnějších forem přeshraniční trestné činnosti, především terorismu, obchodování s lidmi, převaděčství migrantů, kyberkriminality a korupce. V roce 2018 stejně jako v předchozích letech setrvale rostl počet nových případů předložených Eurojustu. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rada bere s potěšením na vědomí, že Eurojust uzavřel nové dohody o spolupráci s Albánií a Gruzií a dokončil jednání o dohodě o spolupráci se Srbskem, a dále skutečnost, že do Eurojustu byli vysláni noví styční státní zástupci. Tyto dohody o spolupráci, stejně jako styční státní zástupci, významnou měrou přispívají k usnadnění justiční spolupráce s dotčenými třetími zeměmi. Přínosné mohou být i pro další aktéry, zejména Úřad evropského veřejného žalobce (EPPO), zřízený nařízením (EU) 2017/1939 (1). Eurojust se vybízí, aby zajistil, že nové dohody o spolupráci vstoupí v platnost co nejdříve, v každém případě před 12. prosincem 2019, kdy se začne používat nařízení (EU) 2018/1727 (2). Eurojust se vyzývá, aby v kontextu přípravy strategie spolupráce na základě čl. 52 odst. 1 tohoto nařízení přezkoumal, zda je třeba uzavřít dohody o spolupráci s dalšími třetími zeměmi. Rada vyzývá také Komisi, aby co nejdříve po datu použitelnosti tohoto nařízení vypracovala doporučení pro zahájení jednání o mezinárodních dohodách. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Rada vítá skutečnost, že v září 2019 byl v rámci Eurojustu uveden do provozu justiční rejstřík pro boj proti terorismu, který shromažďuje justiční informace o řízeních v oblasti boje proti terorismu ze všech členských států EU. Tento rejstřík, který obsahuje informace předávané členskými státy v souladu s rozhodnutím Rady 2005/671/SVV (3), zvýší účinnost boje proti terorismu ze strany EU a jejích členských států. Vzhledem k tomu, že předávání informací příslušných orgánů členských států Eurojustu je předpokladem pro to, aby justiční rejstřík pro boj proti terorismu fungoval efektivně a aby přispíval k vyšetřování vedenému orgány členských států, Rada připomíná, že v souladu s rozhodnutím Rady 2005/671/SVV mají členské státy povinnost takové informace předávat. |
| --- | --- |

4.

ÚLOHA EUROJUSTU

| 5. | Rada zdůrazňuje, že Eurojust je rozhodujícím aktérem v prostoru svobody, bezpečnosti a práva. Jeho specifická a proaktivní úloha spočívá v koordinování případů v oblasti justiční spolupráce v Unii. Eurojust je jedinou agenturou EU, která koordinuje justiční orgány v každém segmentu bezpečnostního řetězce. Zastává jedinečnou a mimořádně důležitou roli při koordinaci vyšetřování a stíhání závažné přeshraniční trestné činnosti mezi vnitrostátními orgány pověřenými vyšetřováním a stíháním ve všech fázích trestního řízení, od zahájení vyšetřování trestného činu až do vynesení pravomocného rozsudku. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Zatímco Agentuře Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva (Europol) přísluší podpora donucovacích orgánů členských států při předcházení a potírání závažné přeshraniční trestné činnosti, posláním Eurojustu je podporovat a posilovat koordinaci a spolupráci mezi vnitrostátními orgány pověřenými vyšetřováním a stíháním jak při vyšetřování, tak při stíhání závažné přeshraniční trestné činnosti. Eurojust a Europol se navzájem doplňují a měly by pokračovat v úsilí o úzkou a vzájemně se doplňující součinnost. Rada je pevně přesvědčena, že jak Europol, tak Eurojust mají zájem na tom, aby obě agentury fungovaly dobře a efektivně, neboť obě v rámci svých příslušných mandátů sledují stejný cíl: účinněji bojovat proti závažné přeshraniční trestné činnosti v EU, a tak vytvářet bezpečnější Evropu. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Úřad evropského veřejného žalobce (EPPO) a Eurojust by měly navázat a udržovat úzký vztah založený na vzájemné spolupráci v rámci svých příslušných mandátů a pravomocí a na rozvoji vzájemných provozních, správních a řídicích vazeb, jak je uvedeno v článku 100 nařízení (EU) 2017/1939 o EPPO a v článku 50 nařízení (EU) 2018/1727 o Eurojustu. Eurojust bude pravděpodobně v činnosti EPPO hrát významnou úlohu, zejména v počátečních fázích jeho fungování. Jeho úloha bude zásadní rovněž v případech, do nichž jsou zapojeny jak členské státy, které se EPPO účastní, tak členské státy, které se neúčastní, jakož i v případech podvodů, které do oblasti působnosti EPPO nespadají. Oba aktéři budou mít v prostoru svobody, bezpečnosti a práva EU svou nezastupitelnou úlohu a místo. Rada vyzývá Eurojust, aby úzký vztah s EPPO navázal bezprostředně po zahájení jeho provozní činnosti. Eurojust by měl vynakládat úsilí na podporu EPPO zejména poté, co bude zahájena jeho činnost, mimo jiné i tím, že bude s EPPO sdílet odborné poznatky, které v uplynulých téměř dvaceti letech nashromáždil v oblasti koordinace a podpory komplexního přeshraničního vyšetřování a vztahů se státy, které nejsou členy EU. Pracovní ujednání mezi EPPO a Eurojustem by mělo být uzavřeno co nejdříve. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Rada rovněž zdůrazňuje význam spolupráce mezi Eurojustem a jinými institucemi a subjekty EU, jako jsou OLAF a Frontex. Všichni tito aktéři EU by měli v rámci svých příslušných mandátů spolupracovat s cílem nacházet nové synergie a plně a soudržným způsobem využívat svých silných stránek na podporu úsilí členských států vytvořit bezpečnější prostředí pro občany EU. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Rada vybízí Eurojust, aby nadále plně využíval svého specifického postavení a posiloval svou proaktivní úlohu sledováním vývoje a trendů v oblasti kriminality a kriminálních jevů v EU i mimo ni a zlepšováním znalostí a připravenosti vnitrostátních orgánů tím, že s nimi sdílí informace. |
| --- | --- |

9.

DIGITÁLNÍ TRESTNÍ SOUDNICTVÍ A SYSTÉM SPRÁVY PŘÍPADŮ

| 10. | Rada zdůrazňuje, že je třeba, aby se v rámci policejní a justiční spolupráce EU zlepšila výměna informací a zajistila interoperabilita mezi informačními systémy EU, při plném respektování požadavků na ochranu údajů, neboť tím se posílí rychlá, důvěryhodná a bezpečná výměna informací a důkazů mezi agenturami a subjekty, jako jsou Europol, OLAF, Frontex, EPPO a Eurojust. Eurojust musí hrát rozhodující úlohu při zajišťování možnosti propojení vnitrostátních údajů, tak aby bylo možné identifikovat spojitosti mezi různými trestními vyšetřováními. Pro tento účel by mělo být zajištěno, aby národní členové Eurojustu měli přístup do digitálního systému výměny elektronických důkazů vybudovaného Komisí a provozovaného členskými státy. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Rada vybízí Komisi a Eurojust, aby rozvíjely svou iniciativu týkající se digitálního trestního soudnictví, jež byla představena na zasedání Rady pro spravedlnost a vnitřní věci dne 6. prosince 2018 a jejímž cílem je umožnit justičním orgánům v Unii navázat zabezpečené vzájemné propojení pro účely odesílání a přijímání (citlivých) informací v trestních věcech. V tomto kontextu by měla být zohledněna stávající IT řešení, jako jsou digitální systém výměny elektronických důkazů a aplikace sítě pro bezpečnou výměnu informací (SIENA). |
| --- | --- |

11.

| 12. | Je nezbytně nutné, aby infrastruktura v oblasti IT a systém správy případů Eurojustu fungovaly efektivně a správně, v plném souladu s požadavky na ochranu údajů, aby Eurojust mohl podporovat vnitrostátní justiční orgány, které se zabývají závažnými případy přeshraniční trestné činnosti. To je mimořádně důležité proto, aby Eurojust mohl, v souladu se svým právním rámcem, poskytovat příslušným vnitrostátním orgánům informace a zpětnou vazbu týkající se výsledků zpracování informací, jež tyto orgány mohou očekávat. Stávající systém správy případů je poněkud zastaralý a dostatečně nepodporuje výměnu informací. Eurojust by proto měl hledat způsoby, jak svůj systém správy případů vylepšit a zmodernizovat, a to s ohledem na interoperabilitu se stávajícími řešeními či řešeními, která se již připravují (jako je digitální systém výměny elektronických důkazů). |
| --- | --- |

12.

NOVÉ NAŘÍZENÍ O EUROJUSTU

| 13. | Nařízení (EU) 2018/1727 o Eurojustu se použije ode dne 12. prosince 2019. Nový právní rámec Eurojustu umožní efektivněji reagovat na setrvale rostoucí požadavky vnitrostátních orgánů, zejména v prioritních oblastech boje proti trestné činnosti, jako je terorismus, obchodování s lidmi, převaděčství migrantů, kyberkriminalita a korupce. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Poté, co se nařízení začne používat, může kolegium Eurojustu formálně předložit návrh svého nového jednacího řádu podle čl. 5 odst. 5 nařízení. Po schválení Radou může kolegium Eurojustu jednací řád přijmout. Příslušní aktéři se vyzývají, aby provedli veškeré potřebné činnosti na podporu rychlého přijetí jednacího řádu, jenž by měl Eurojustu umožnit vykonávat své funkce efektivněji. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Rada považuje za mimořádně důležité, aby byl Eurojust schopen soustředit se na svou operativní činnost, zejména proto, že počet případů nepřetržitě roste. Za tímto účelem se Eurojust vyzývá, aby pokračoval v provádění změn, které povedou k účinnějšímu a modernějšímu řízení Eurojustu jakožto agentury EU. S ohledem na specifickou úlohu Eurojustu na úrovni EU, která spočívá v koordinaci vyšetřování a stíhání závažné přeshraniční trestné činnosti, včetně jeho významné podpory společných vyšetřovacích týmů, by mělo být zajištěno, aby se Eurojust mohl zaměřit na případy, které takovou koordinaci vyžadují. Ostatní případy, které lze usnadnit výměnou informací či předáním justičních dokumentů, by měly být řešeny prostřednictvím jiných kanálů, například Evropské justiční sítě pro trestní věci (EJS). |
| --- | --- |

15.

| 16. | Rada vítá uzavření dohody mezi Eurojustem a Dánskem, jež zajistí, že při používání nařízení o Eurojustu nevzniknou v rámci EU pro justiční spolupráci mezery. |
| --- | --- |

16.

ZLEPŠENÍ SPOLUPRÁCE A KOORDINACE SE SÍTĚMI

| 17. | Rada odkazuje na své závěry ze dne 6. června 2019 nazvané „Synergie mezi Eurojustem a sítěmi zřízenými Radou v oblasti justiční spolupráce v trestních věcech“ (Úř. věst. C 207, 18.6.2019, s. 1). Rada vyzývá Eurojust, aby ve spolupráci s Evropskou justiční sítí (EJS), sítí pro vyšetřování genocidy, sítí pro společné vyšetřovací týmy a Evropskou justiční sítí pro boj proti kyberkriminalitě (EJCN) provedl závěry uvedené v citovaném dokumentu, a to společně s návrhy a doporučeními uvedenými ve společném dokumentu, který je přílohou citovaných závěrů. |
| --- | --- |

17.

ZDROJE

| 18. | Rada odkazuje na závěry Evropské rady ze dne 18. října 2018, které vyzývají, aby byla přijata opatření k zajištění odpovídajících zdrojů pro Eurojust, spolu s Europolem, aby mohly čelit novým výzvám souvisejícím s rozvojem technologií a vyvíjejícími se formami bezpečnostních hrozeb, mimo jiné prostřednictvím spolupráce mezi různými subjekty a lepším přístupem k údajům. Současné bezpečnostní hrozby pro EU a její členské státy – představované terorismem, převaděčstvím migrantů, kyberkriminalitou, obchodováním s lidmi a obchodem s drogami – nadále vyžadují účinnou reakci ze strany policie a justice. V této souvislosti Rada zdůrazňuje, že na bezpečnostní a trestněprávní řetězec by se v zájmu zajištění komplexní bezpečnosti v Unii mělo nahlížet jako na jeden celek. Proto by měl být uznán význam a úloha všech aktérů zapojených do tohoto řetězce s cílem vyvarovat se překážek v určité části řetězce, nebo v konečném důsledku dokonce beztrestnosti. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Rada uznává, že Eurojust se potýká s nepřetržitým nárůstem pracovního zatížení, včetně jeho nových úkolů, například v souvislosti s justičním rejstříkem pro boj proti terorismu, zintenzivněním spolupráce s třetími zeměmi a praktickým prováděním nařízení (EU) 2018/1727. Přestože došlo ke značnému navýšení operativní pracovní zátěže a úkolů Eurojustu, jeho rozpočet se nezvýšil. Kromě toho Rada zdůrazňuje, že navýšení finančních zdrojů pro agentury v oblasti prosazování práva navržené v kontextu příštího víceletého finančního rámce, které potenciálně povede ke zvýšení počtu případů, může mít další dopad na pracovní zatížení Eurojustu. Rada znovu zdůrazňuje význam efektivní, moderní a dobře fungující IT infrastruktury a systému správy případů, jež Eurojustu umožní efektivně vykonávat své úkoly. Rada uznává, že zavedení takových zlepšení vyžaduje přiměřené lidské a finanční zdroje. |
| --- | --- |

19.

| 20. | S ohledem na výše uvedené skutečnosti se Rada domnívá, že Eurojustu by měly být poskytnuty náležité zdroje, a to i ve prospěch sítí, které jsou závislé na rozpočtu Eurojustu, na zajištění jeho řádného fungování jakožto nepostradatelného aktéra v rámci bezpečnostního a trestněprávního řetězce v EU a na zajištění nepřetržitého rozvoje jeho významné strategické a operativní činnosti. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  Nařízení Rady (EU) 2017/1939 ze dne 12. října 2017, kterým se provádí posílená spolupráce za účelem zřízení Úřadu evropského veřejného žalobce

(Úř. věst. L 283, 31.10.2017, s. 1).

(2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1727 ze dne 14. listopadu 2018 o Agentuře Evropské unie pro justiční spolupráci v trestních věcech (Eurojust) a o nahrazení a zrušení rozhodnutí Rady 2002/187/SVV (Úř. věst. L 295, 21.11.2018, s. 138).

(3)  Rozhodnutí Rady 2005/671/SVV ze dne 20. září 2005 o výměně informací a spolupráci v oblasti teroristických trestných činů (Úř. věst. L 253, 29.9.2005, s. 22).

---

Evropská komise

| 9.12.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 412/20 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 412/20

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

6. prosince 2019

(2019/C 412/05)

1 euro =

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,1094 |
| JPY | japonský jen | 120,44 |
| DKK | dánská koruna | 7,4722 |
| GBP | britská libra | 0,84453 |
| SEK | švédská koruna | 10,5183 |
| CHF | švýcarský frank | 1,0968 |
| ISK | islandská koruna | 134,60 |
| NOK | norská koruna | 10,1235 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 25,533 |
| HUF | maďarský forint | 330,19 |
| PLN | polský zlotý | 4,2772 |
| RON | rumunský lei | 4,7800 |
| TRY | turecká lira | 6,3893 |
| AUD | australský dolar | 1,6190 |
| CAD | kanadský dolar | 1,4618 |
| HKD | hongkongský dolar | 8,6852 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,6886 |
| SGD | singapurský dolar | 1,5084 |
| KRW | jihokorejský won | 1 317,31 |
| ZAR | jihoafrický rand | 16,2232 |
| CNY | čínský juan | 7,7993 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,4390 |
| IDR | indonéská rupie | 15 554,41 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,6145 |
| PHP | filipínské peso | 56,348 |
| RUB | ruský rubl | 70,7441 |
| THB | thajský baht | 33,645 |
| BRL | brazilský real | 4,6402 |
| MXN | mexické peso | 21,4658 |
| INR | indická rupie | 79,0435 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,1094

JPY

japonský jen

120,44

DKK

dánská koruna

7,4722

GBP

britská libra

0,84453

SEK

švédská koruna

10,5183

CHF

švýcarský frank

1,0968

ISK

islandská koruna

134,60

NOK

norská koruna

10,1235

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

25,533

HUF

maďarský forint

330,19

PLN

polský zlotý

4,2772

RON

rumunský lei

4,7800

TRY

turecká lira

6,3893

AUD

australský dolar

1,6190

CAD

kanadský dolar

1,4618

HKD

hongkongský dolar

8,6852

NZD

novozélandský dolar

1,6886

SGD

singapurský dolar

1,5084

KRW

jihokorejský won

1 317,31

ZAR

jihoafrický rand

16,2232

CNY

čínský juan

7,7993

HRK

chorvatská kuna

7,4390

IDR

indonéská rupie

15 554,41

MYR

malajsijský ringgit

4,6145

PHP

filipínské peso

56,348

RUB

ruský rubl

70,7441

THB

thajský baht

33,645

BRL

brazilský real

4,6402

MXN

mexické peso

21,4658

INR

indická rupie

79,0435

---

(1)  Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

V Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

| 9.12.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 412/21 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 412/21

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

Věc M.9559 – Telefónica/Prosegur/Prosegur Alarmas España

Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem

(Text s významem pro EHP)

(2019/C 412/06)

1.

Toto oznámení se týká těchto podniků:

| — | Telefónica S.A. („Telefónica“, Španělsko), |
| --- | --- |

—

Telefónica S.A. („Telefónica“, Španělsko),

| — | Prosegur Compañía de Seguridad, S.A. („PCS“, Španělsko) |
| --- | --- |

—

Prosegur Compañía de Seguridad, S.A. („PCS“, Španělsko)

| — | Prosegur Alarmas España, S.L.U. („Prosegur Alarmas“, Španělsko), patřícího do skupiny PCS. |
| --- | --- |

—

Prosegur Alarmas España, S.L.U. („Prosegur Alarmas“, Španělsko), patřícího do skupiny PCS.

Podniky Telefónica a PCS získávají ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) a odst. 4 nařízení o spojování společnou kontrolu nad celým podnikem Prosegur Alarmas.

Spojení se uskutečňuje nákupem podílů.

2.

| — | podniku Telefónica: celosvětově působící operátor telekomunikačních služeb a poskytovatel mobilních služeb, který svoji činnost provozuje pod řadou značek, například Movistar, O2 a Vivo. Telefónica je akciová společnost 100% kótovaná na burzách v Madridu, New Yorku, Limě a Buenos Aires, |
| --- | --- |

—

podniku Telefónica: celosvětově působící operátor telekomunikačních služeb a poskytovatel mobilních služeb, který svoji činnost provozuje pod řadou značek, například Movistar, O2 a Vivo. Telefónica je akciová společnost 100% kótovaná na burzách v Madridu, New Yorku, Limě a Buenos Aires,

| — | podniku PCS: poskytovatel bezpečnostních služeb pro společnosti, domácnosti a podniky. Činnost PCS je rozdělena do tří divizí, a sice poplašná zařízení, bezpečnost a hotovost, |
| --- | --- |

—

podniku PCS: poskytovatel bezpečnostních služeb pro společnosti, domácnosti a podniky. Činnost PCS je rozdělena do tří divizí, a sice poplašná zařízení, bezpečnost a hotovost,

| — | podniku Prosegur Alarmas: poskytuje služby související s instalací poplašných zařízení a spojení s přijímacími centry ve Španělsku. |
| --- | --- |

—

podniku Prosegur Alarmas: poskytuje služby související s instalací poplašných zařízení a spojení s přijímacími centry ve Španělsku.

3.

V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením.

4.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Je třeba vždy uvést toto číslo jednací:

M.9559 – Telefónica/Prosegur/Prosegur Alarmas España

Připomínky lze Komisi zaslat e-mailem, faxem nebo poštou. Použijte tyto kontaktní informace:

Email: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Poštovní adresa:

| Commission européenne / Europese Commissie |
| --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Commission européenne / Europese Commissie

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1 („nařízení o spojování“).

1

(2)  Úř. věst. C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 9.12.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 412/23 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 412/23

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc M.9653 — Pon Tyre Group/Gilde Fund V/Gundlach Automotive Corporation)

Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem

(Text s významem pro EHP)

(2019/C 412/07)

1.

Oznámení se týká těchto podniků:

| — | Pon Tyre Group B.V. (Nizozemsko), který patří ke skupině Pon („Pon“), |
| --- | --- |

—

Pon Tyre Group B.V. (Nizozemsko), který patří ke skupině Pon („Pon“),

| — | Gilde Fund V (Nizozemsko), který spravuje podnik Gilde V Management B.V. (Nizozemsko), |
| --- | --- |

—

Gilde Fund V (Nizozemsko), který spravuje podnik Gilde V Management B.V. (Nizozemsko),

| — | Gundlach Automotive Corporation (Německo), který je v současnosti výhradně kontrolovaný podnikem Gilde Fund V. |
| --- | --- |

—

Gundlach Automotive Corporation (Německo), který je v současnosti výhradně kontrolovaný podnikem Gilde Fund V.

Podniky Pon a Gilde Fund V získávají ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) a odst. 4 nařízení o spojování společnou kontrolu nad celým podnikem Gundlach Automotive Corporation.

Spojení se uskutečňuje nákupem podílů.

2.

| — | podniku Pon Tyre Group B.V.: Pon Tyre Group B.V. je součástí skupiny Pon. Skupina Pon je činná ve čtyřech různých podnikatelských klastrech: „Automotive“ (včetně distribuce pneumatik), „Pon Bike“, „Equipment & Power Systems“ a „Industrial Mobility“, |
| --- | --- |

—

podniku Pon Tyre Group B.V.: Pon Tyre Group B.V. je součástí skupiny Pon. Skupina Pon je činná ve čtyřech různých podnikatelských klastrech: „Automotive“ (včetně distribuce pneumatik), „Pon Bike“, „Equipment & Power Systems“ a „Industrial Mobility“,

| — | podniku Gilde Fund V: podnik Gilde Fund V je investiční společnost soukromého kapitálu, která působí v oblasti poradenství, správy a investic ve společnostech středního segmentu trhu, |
| --- | --- |

—

podniku Gilde Fund V: podnik Gilde Fund V je investiční společnost soukromého kapitálu, která působí v oblasti poradenství, správy a investic ve společnostech středního segmentu trhu,

| — | podniku Gundlach Automotive Corporation: Gundlach Automotive Corporation působí zejména v oblasti distribuce pneumatik, ráfků, namontovaných kol, senzorů pro monitorování tlaku v pneumatikách a souvisejících služeb. Výrobcům původního zařízení také nabízí v souvislosti s koly programy a montážní služby. |
| --- | --- |

—

podniku Gundlach Automotive Corporation: Gundlach Automotive Corporation působí zejména v oblasti distribuce pneumatik, ráfků, namontovaných kol, senzorů pro monitorování tlaku v pneumatikách a souvisejících služeb. Výrobcům původního zařízení také nabízí v souvislosti s koly programy a montážní služby.

3.

V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením.

4.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Je třeba vždy uvést toto číslo jednací:

M.9653 — Pon Tyre Group/Gilde Fund V/Gundlach Automotive Corporation

Připomínky lze Komisi zaslat e-mailem, faxem nebo poštou. Použijte tyto kontaktní informace:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax: +32 22964301

Poštovní adresa:

| Commission européenne/Europese Commissie |
| --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Commission européenne/Europese Commissie

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1 („nařízení o spojování“).

1

(2)  Úř. věst. C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 9.12.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 412/24 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 412/24

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc M.9586 –
  SEGRO/PSPIB/7R Projekt 5)

Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem

(Text s významem pro EHP)

(2019/C 412/08)

1.

Toto oznámení se týká těchto podniků:

| — | SEGRO plc („SEGRO“, Spojené království), |
| --- | --- |

—

SEGRO plc („SEGRO“, Spojené království),

| — | Public Sector Pension Investment Board („PSPIB“, Kanada), |
| --- | --- |

—

Public Sector Pension Investment Board („PSPIB“, Kanada),

| — | 7R Projekt 5 sp z o.o. („cílový podnik“, Polsko). |
| --- | --- |

—

7R Projekt 5 sp z o.o. („cílový podnik“, Polsko).

Podniky SEGRO a PSPIB získávají ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení o spojování společnou kontrolu nad celým cílovým podnikem. Spojení se uskutečňuje nákupem podílů.

2.

| — | podniku SEGRO: vlastnictví, správa a rozvoj moderních skladů a nemovitostí pro lehký průmysl v řadě zemí EU, |
| --- | --- |

—

podniku SEGRO: vlastnictví, správa a rozvoj moderních skladů a nemovitostí pro lehký průmysl v řadě zemí EU,

| — | podniku PSPIB: investice čistých příspěvků do penzijních fondů kanadského veřejného sektoru. Podnik spravuje globální diverzifikované portfolio včetně akcií, obligací a jiných cenných papírů s pevným výnosem a investice do soukromého kapitálu, do nemovitostí, infrastruktury, přírodních zdrojů a soukromých dluhopisů, |
| --- | --- |

—

podniku PSPIB: investice čistých příspěvků do penzijních fondů kanadského veřejného sektoru. Podnik spravuje globální diverzifikované portfolio včetně akcií, obligací a jiných cenných papírů s pevným výnosem a investice do soukromého kapitálu, do nemovitostí, infrastruktury, přírodních zdrojů a soukromých dluhopisů,

| — | cílového podniku: vlastník nemovitého majetku k logistickým účelům na adrese Plots 37/10, Rokcińska, Lodž, Polsko. |
| --- | --- |

—

cílového podniku: vlastník nemovitého majetku k logistickým účelům na adrese Plots 37/10, Rokcińska, Lodž, Polsko.

3.

V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením.

4.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Je třeba vždy uvést toto číslo jednací:

M.9586 – SEGRO/PSPIB/7R Projekt 5

Připomínky lze Komisi zaslat e-mailem, faxem nebo poštou. Použijte tyto kontaktní informace:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax: +32 22964301

Poštovní adresa:

| Commission européenne/Europese Commissie |
| --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Commission européenne/Europese Commissie

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1 („nařízení o spojování“).

1

(2)  Úř. věst. C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

JINÉ AKTY

Evropská komise

| 9.12.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 412/25 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 412/25

---

Zveřejnění oznámení o schválení standardní změny specifikace výrobku týkající se názvu v odvětví vína, jak je uvedeno v čl. 17 odst. 2 a 3 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/33

(2019/C 412/09)

Toto oznámení se zveřejňuje v souladu s čl. 17 odst. 5 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/33 (1).

OZNÁMENÍ O SCHVÁLENÍ STANDARDNÍ ZMĚNY

„Prosecco“

PDO-IT-A0516-AM06

Datum oznámení: 3. září 2019

POPIS A DŮVODY SCHVÁLENÉ ZMĚNY

1.   Vlastnosti při spotřebě

Popis: v kategorii šumivého vína se k druhům „brut“, „extra dry“, „dry“ a „demi sec“ jako nové druhy doplňují „brut nature“ a „extra brut“.

Důvody: tato změna umožňuje používat výrazy „brut nature“ a „extra brut“ pro šumivá vína, která se tradičně vyrábějí se zbytkovým cukrem nepřesahujícím limity povolené stávajícími právními předpisy, a spotřebitelům se jejím prostřednictvím poskytují další informace o specifičnosti výrobku a jeho organoleptických vlastnostech při spotřebě: od „brut nature po demi-sec“.

Změna se týká článků 5 a 6 specifikace produktu a bodu 1.4 (Popis vín) jednotného dokumentu.

2.   Balení

Popis: stanovuje se, že je třeba používat zátky s obsahem korku minimálně 51 % (hmotnosti) a obsah korku v části zátky, která přichází do styku s vínem, nesmí být nižší než 51 %.

Důvody: účelem této změny je zlepšit image vína s kontrolovaným označením původu „Prosecco“. Používáním zátek s obsahem korku minimálně 51 % hmotnosti (včetně části, která přichází do styku s vínem) a s obsahem jiných materiálů povolených stávajícími právními předpisy do 49 % se má chránit prestiž a tradice těchto výrobků a zároveň zaručit lepší zachování vlastností šumivého vína.

Změna se týká článku 8 specifikace a nemění jednotný dokument.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

1.   Název produktu

„Prosecco“

2.   Typ zeměpisného označení

CHOP – chráněné označení původu

3.   Druhy výrobků z révy vinné

| 1. | Víno |
| --- | --- |

1.

Víno

| 4. | Šumivé víno |
| --- | --- |

4.

Šumivé víno

| 5. | Jakostní šumivé víno |
| --- | --- |

5.

Jakostní šumivé víno

| 6. | Jakostní aromatické šumivé víno |
| --- | --- |

6.

Jakostní aromatické šumivé víno

| 8. | Perlivé víno |
| --- | --- |

8.

Perlivé víno

4.   Popis vín

Prosecco – víno

Barva: slámově žlutá

Vůně: jemná, výrazná, typická pro hrozny, ze kterých se vyrábí

Chuť: suchá až polosladká, svěží a výrazná

Minimální celkový obsah alkoholu v procentech objemových: 10,50 % obj.

Minimální bezcukerný extrakt: 14,0 g/l.

Veškeré analytické parametry, které nejsou uvedeny v následující tabulce, odpovídají mezním hodnotám stanoveným vnitrostátními právními předpisy a právními předpisy EU.

| Obecné analytické vlastnosti |
| --- |
| Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových) | |
| Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových) | |
| Minimální celková kyselost | 4,5 g/l, vyjádřeno v gramech kyseliny vinné na litr |
| Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr) | |
| Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr) | |

Obecné analytické vlastnosti

Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových)

Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových)

Minimální celková kyselost

4,5 g/l, vyjádřeno v gramech kyseliny vinné na litr

Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr)

Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr)

„Prosecco“ – šumivé víno, jakostní šumivé víno a jakostní aromatické šumivé víno

Barva: slámově žlutá různé intenzity, jasná, s přetrvávající pěnou

Vůně: jemná, výrazná, typická pro hrozny, ze kterých se vyrábí

Chuť: od brut nature po demi-sec, svěží a výrazná

Minimální celkový obsah alkoholu v procentech objemových: 11,00 % obj.

Minimální bezcukerný extrakt: 14,0 g/l.

Veškeré analytické parametry, které nejsou uvedeny v následující tabulce, odpovídají mezním hodnotám stanoveným vnitrostátními právními předpisy a právními předpisy EU.

| Obecné analytické vlastnosti |
| --- |
| Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových) | |
| Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových) | |
| Minimální celková kyselost | 4,5 g/l, vyjádřeno v gramech kyseliny vinné na litr |
| Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr) | |
| Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr) | |

Obecné analytické vlastnosti

Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových)

Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových)

Minimální celková kyselost

4,5 g/l, vyjádřeno v gramech kyseliny vinné na litr

Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr)

Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr)

„Prosecco“ – perlivé víno

Barva: slámově žlutá různé intenzity, jasná, s viditelnou tvorbou bublinek

Vůně: jemná, výrazná, typická pro hrozny, ze kterých se vyrábí

Chuť: suchá až polosladká, svěží a výrazná

Minimální celkový obsah alkoholu v procentech objemových: 10,50 % obj.

Minimální bezcukerný extrakt: 14,0 g/l.

V případě perlivého druhu tradičně vyráběného kvašením v lahvi se mohou organoleptické vlastnosti při spotřebě lišit:

Barva: možné zakalení

Vůně: příjemná a výrazná s možným nádechem chlebové kůrky a droždí

Chuť: suchá, perlivá, ovocná s možným nádechem chlebové kůrky a droždí.

Veškeré analytické parametry, které nejsou uvedeny v následující tabulce, odpovídají mezním hodnotám stanoveným vnitrostátními právními předpisy a právními předpisy EU.

| Obecné analytické vlastnosti |
| --- |
| Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových) | |
| Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových) | |
| Minimální celková kyselost | 4,0 g/l, vyjádřeno v gramech kyseliny vinné na litr |
| Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr) | |
| Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr) | |

Obecné analytické vlastnosti

Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových)

Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových)

Minimální celková kyselost

4,0 g/l, vyjádřeno v gramech kyseliny vinné na litr

Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr)

Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr)

5.   Enologické postupy

a.   Základní enologické postupy

Enologický postup, který se týká dávek produktu určených k přípravě šumivého vína nebo jakostního šumivého vína.

Zvláštní enologický postup

V případě dávek produktu určených k přípravě šumivého vína a jakostního šumivého vína je povoleno přidávat maximálně 15 % produktů získaných z vinifikace hroznů odrůd Chardonnay, Pinot Bianco, Pinot Grigio a Pinot Nero (zpracovaných na bílé víno) samostatně nebo v kombinaci, a to za podmínky, že hrozny odrůdy „Glera“ využívané v procesu výroby vína se pěstují na jednoodrůdových vinicích nebo na vinicích, na nichž zastoupení menšinových odrůd hroznů doplňovaných k těm, jež jsou pro tento postup povoleny, nepřevyšuje 15 %.

b.   Maximální výnosy

„Prosecco“

18 000,0 kilogramů hroznů na hektar

„Prosecco“

135,0 hektolitrů na hektar

6.   Vymezená zeměpisná oblast

Hrozny určené k výrobě vína s kontrolovaným označením původu „Prosecco“ musí být produkovány v oblasti, která zahrnuje provincie: Belluno, Gorizia, Padova, Pordenone, Treviso, Trieste, Udine, Venezia a Vicenza.

7.   Hlavní odrůda (odrůdy) vinné révy

Glera lunga B. – Serprino

Glera lunga B. – Glera

Glera B. – Serprino

8.   Popis souvislostí

Prosecco CHOP – všechny kategorie vína

Přírodní faktory vztahující se k souvislosti

Pro oblast označení „Prosecco“, která se nachází v severovýchodní Itálii, je charakteristická rovinatá krajina s několika kopcovitými oblastmi. Podnebí v Benátsku a Furlánsku je mírné: Alpy na severu slouží jako bariéra proti studeným severním větrům a Jaderské moře na jihu představuje hlavní trasu větru scirocco, který přináší dostatečné srážky, a to zejména během letních měsíců, zmírňuje teploty a poskytuje vinné révě nezbytné množství vody ve fázích růstu pupenů a hroznů.

Na konci léta, kdy slunce svítí menší počet hodin a převládá suchý vítr bóra z východu, dochází ke značným teplotním výkyvům mezi dnem a nocí a hrozny, jež právě jsou v konečné fázi dozrávání, obsahují značné množství aromatických látek.

Oblast produkce je bohatá na nerosty a stopové prvky. Půdy jsou většinou aluviálního původu s převážně jílovito-hlinitou strukturou a značným obsahem půdního skeletu, který je výsledkem eroze dolomitů a říčních naplavenin, díky čemuž lze půdu dobře odvodňovat.

Historické a lidské faktory

První dokumenty zmiňující víno „Prosecco“ pocházejí z konce 17. století. Popisují lahodné bílé víno pocházející z krasové oblasti v okolí Terstu, zejména z kraje Prosecco.

Výroba tohoto vína se později přesunula a rozvíjela se především v kopcovitém Benátsku a Furlánsku.

„Prosecco“ za svůj úspěch v podstatě vděčí skutečnosti, že od počátku 20. století schopní producenti vyvíjeli techniky vedení révy vhodné pro velmi plodnou odrůdu Glera s cílem omezit produkci jednotlivé rostliny, a tak zajistit, aby hrozny řádně dozrály a zachovaly si svůj aromatický potenciál. Navrhli také vhodné techniky zpracování vína založené na přirozeném druhotném kvašení, zpočátku v láhvi, poté ve velkokapacitních nádobách (autoklávech).

V průběhu minulého století vznikla síť vysoce kvalifikovaných odborníků z vědeckotechnické oblasti s odbornými znalostmi v oblasti produkce, jejímž cílem je zdokonalovat metody produkce a zpracování vína „Prosecco“, což dalo vyniknout vlastnostem, díky kterým víno rozpoznávají a oceňují spotřebitelé jak v Itálii, tak i za jejími hranicemi. Klíčovým faktorem byla schopnost producentů experimentovat s technologií výroby vína a druhotného kvašení a zlepšovat ji, díky čemuž dokáží zachovat vůně hroznů v aromatickém profilu vína.

Příčinná souvislost mezi zeměpisným prostředím a specifičností produktů

Pro správný vývoj révy během vegetačního období je rozhodující mírné podnebí s dešti a teplým větrem scirocco v létě.

Rozdíly v denních a nočních teplotách a převládající suchý vítr bóra v poslední fázi dozrávání hroznů podporují zachování „kyselých“ látek a tvorbu značného množství aromatických prekurzorů, které jsou určující pro květinový a ovocný nádech, jenž je pro víno „Prosecco“ typický.

Aluviální půdy mají jílovito-hlinitou strukturu a jsou poměrně úrodné. Umožňují tak vynikající množstevní výnosy, příznivě ovlivňují mírnou úroveň koncentrace cukrů a skýtají minerály a stopové prvky potřebné k tomu, aby složení hroznů bylo z chemického a senzorického hlediska vyvážené. Díky tomu lze získat základní víno pro perlivá a šumivá vína s mírným obsahem alkoholu a svěžím, suchým a ovocným senzorickým profilem a chutí, jež je pro víno „Prosecco“ charakteristická.

Vypěstovaný druh hroznů, zejména odrůda Glera, se vyznačuje mírnou koncentrací cukrů a optimálním obsahem okyselujících a aromatických látek (při zralosti). Vzniká tak příjemně aromatické základní víno s nízkým obsahem alkoholu, ze kterého lze vyrobit víno „Prosecco“.

Šumivé a perlivé verze vína „Prosecco“ jsou typicky suché a pro jejich senzorický profil je charakteristická jasná slámově žlutá barva a vyvážený poměr mezi jemnými bublinkami a přetrvávající pěnou.

Vůně vína je jemná a elegantní s charakteristickým květinovým (bílé květy) a ovocným (jablko, hruška, exotické ovoce a citrusy) nádechem. Pokud jde o chuť, vyváženost mezi cukernými a kyselými složkami spolu s lahodností propůjčují produktu nádech svěžesti, jemnosti a živosti v ústech.

Pro vyniknutí vlastností tohoto výjimečného vína v šumivé verzi se k přirozenému opětovnému kvašení základního vína ve velkých nádobách nebo v autoklávech využívá metoda „Martinotti“, díky čemuž získá víno „Prosecco“ jiskru, jež ho v ústech „oživí“.

Právě tato metoda umožňuje, aby víno „Prosecco“ plně dosáhlo svého aromatického potenciálu a příjemné svěží a charakteristické chuti, díky které ho oceňují a vyhledávají spotřebitelé v Itálii i v jiných částech světa.

Rovněž je vhodné zmínit produkci, i když nepříliš rozsáhlou, nešumivého vína „Prosecco“, které má podobný senzorický profil jako výše uvedené druhy, avšak s výraznými ovocnými tóny a chutí vyznačující se větší lahodností a plností.

Vína s CHOP „Prosecco“ oceňují spotřebitelé v Itálii i v jiných částech světa.

9.   Další základní podmínky (balení, označování a další požadavky)

Prosecco CHOP

Právní rámec:

právní předpisy EU

Typ dalších podmínek:

Odchylka týkající se produkce ve vymezené zeměpisné oblasti

Popis podmínek:

Na základě odchylky stanovené v čl. 5 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) 2019/33 lze všechny druhy vín zpracovávat rovněž na správním území obcí provincie Verona, jež hraničí s vymezenou oblastí produkce, pokud hrozny pocházející z vinic, jež byly ke dni 30. listopadu 2011 obhospodařovány. Tyto činnosti lze navíc provádět i v jiných provinciích sousedících s vymezenou oblastí produkce, a to na základě individuálního povolení od ministerstva.

Za podmínek stanovených v individuálních povoleních udělených ministerstvem a se zohledněním tradičních náležitostí produkce lze ve smyslu čl. 5 odst. 2 nařízení (EU) 2019/33 druhotné kvašení základního vína v případě „perlivé“ a „šumivé“ kategorie provádět i v bezprostřední blízkosti vymezené zeměpisné oblasti.

CHOP „Prosecco“ – doplňková zeměpisná jednotka

Právní rámec:

právní předpisy EU

Typ dalších podmínek:

další ustanovení týkající se označování

Popis podmínek:

U označení „Prosecco“ je povoleno na etiketě uvádět odkaz na „provincii Treviso“ nebo „Treviso“, „provincii Terst“ nebo „Terst“ či „Pokrajina Trst“ nebo „Trst“, pokud příslušné šarže obsahují výhradně hrozny sklizené na vinicích, které se nacházejí v daných provinciích, nebo pokud je produkt zpracován a balen v téže provincii, v níž byly hrozny vypěstovány, jak stanoví článek 55 nařízení (EU) 2019/33 a čl. 120 odst. 1 písm. g) nařízení (EU) č. 1308/2015.

CHOP „Prosecco“

Právní rámec:

právní předpisy EU

Typ dalších podmínek:

plnění do láhví ve vymezené zeměpisné oblasti

Popis podmínek:

Ustanovení o plnění do lahví ve vymezené oblasti byla stanovena v souladu s právem EU (čl. 4 odst. 2 nařízení (EU) 2019/33). Podle výše uvedeného předpisu musí být plnění do lahví provedeno ve vymezené zeměpisné oblasti, aby byla zaručena jakost a pověst vína s CHOP „Prosecco“, zaručen jeho původ a zajištěna účinnost příslušných kontrol. Zvláštní vlastnosti a jakost vína „Prosecco“ související se zeměpisnou oblastí původu a pověstí označení lze lépe zaručit, pokud je víno do lahví plněno v oblasti výroby, protože uplatňování a dodržování všech technických předpisů týkajících se přepravy a plnění do lahví je tak svěřeno podnikům v této oblasti, které mají potřebné znalosti, know-how a zájem na zachování vydobytého dobrého jména. Těmito požadavky se navíc zajišťuje, že se na vinaře vztahuje účinný systém kontrol plnění do láhví prováděných příslušnými orgány, neboť se předchází veškerým potenciálním rizikům v souvislosti s přepravou produktu mimo oblast za účelem plnění. Toto ustanovení tak přináší výhody samotným vinařům, kteří dbají na zachování jakosti a pověsti označení a odpovídají za ni.

Odkaz na specifikaci produktu

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/14390

---

(1)  Úř. věst. L 9, 11.1.2019, s. 2.

---