# Europos Sąjungos C 374/2019

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 374 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 62 metai2019m. lapkričio 5d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 374

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

62 metai2019m. lapkričio 5d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | V   Nuomonės |
| | KITI AKTAI |
| | Europos Komisija |
| 2019/C 374/01 | Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas | 1 |
| 2019/C 374/02 | Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas | 8 |

Turinys

Puslapis

V   Nuomonės

KITI AKTAI

Europos Komisija

2019/C 374/01

Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas

1

2019/C 374/02

Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas

8

---

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

V Nuomonės

KITI AKTAI

Europos Komisija

| 5.11.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 374/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.11.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 374/1

---

Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas

(2019/C 374/01)

Šis pranešimas skelbiamas pagal 2018 m. spalio 17 d. Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 (1) 17 straipsnio 5 dalį.

PRANEŠIMAS APIE STANDARTINIO PAKEITIMO PATVIRTINIMĄ

„CHIANTI“

Nuorodos numeris: PDO-IT-A1228-AM05

Pranešimo data: 2019 7 25

PATVIRTINTO PAKEITIMO APRAŠYMAS IR PAGRINDIMAS

1.   Vynų „Chianti“ fizinės, cheminės ir juslinės savybės

Aprašymas ir pagrindimas

Iš visų kategorijų vyno „Chianti“ aprašymo išbrauktas nurodytas didžiausias 4 gramų litre redukuojančiųjų cukrų kiekis, todėl į skonio aprašymą įtrauktas žodis „sausas“.

Šiuo pakeitimu specifikacija suderinama su taikytinais ES teisės aktais, kuriuose nurodoma, kad cukraus kiekis sausuose vynuose negali viršyti 9 g/l, jeigu bendrasis rūgštingumas, išreikštas vyno rūgšties gramais litre, yra ne daugiau kaip 2 gramais mažesnis už liekamojo cukraus kiekį.

Šiuo pakeitimu siekiama patenkinti gamintojų reikalavimus ir galutinių vartotojų pageidavimus.

Jis susijęs su specifikacijos 6 straipsniu ir bendrojo dokumento 1.4 punktu, t. y. vyno (-ų) aprašymu.

BENDRASIS DOKUMENTAS

1.   Produkto pavadinimas

„Chianti“

2.   Geografinės nuorodos tipas

SKVN – saugoma kilmės vietos nuoroda

3.   Vynuogių produktų kategorijos

| 1. | Vynas |
| --- | --- |

1.

4.   Vyno (-ų) aprašymas

„CHIANTI“

Spalva – ryški rubino raudona, brandinant įgyjanti granato atspalvių;

aromatas – ryškus vyninis, kartais jaučiamas kvapiųjų našlaičių aromatas, brandinimo etape įgaunantis ryškesnio rafinuotumo;

skonis – sausas, harmoningas, stiprus, šiek tiek juntami taninai, vynui bręstant ilgainiui tampa švelniai aksominis; kai naudojamas gamybos metodas Governo all’uso Toscano, skonis yra ryškus ir sodrus.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais –11,5 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis –20,0 g/l.

Kategorija Riserva: mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais –12,00 %; mažiausias becukrio ekstrakto kiekis –22,0 g/l.

Bet kokie analitiniai parametrai, kurie nėra nurodyti toliau pateiktoje lentelėje, atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytus apribojimus.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 4,50 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | 20,00 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

4,50 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

20,00

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

CHIANTI, parajonis COLLI ARETINI

Spalva – ryški rubino raudona, brandinant įgyjanti granato atspalvių;

aromatas – ryškus vyninis, kartais jaučiamas kvapiųjų našlaičių aromatas, brandinimo etape įgaunantis ryškesnio rafinuotumo;

skonis – sausas, harmoningas, stiprus, šiek tiek juntami taninai, vynui bręstant ilgainiui tampa švelniai aksominis; kai naudojamas gamybos metodas Governo all’uso Toscano, skonis yra ryškus ir sodrus.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais –11,50 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis –21,0 g/l.

Kategorija Riserva: mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais –12,50 %; mažiausias becukrio ekstrakto kiekis –22,0 g/l.

Kiti analitiniai parametrai, kurie nėra nurodyti toliau pateiktoje lentelėje, atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytus apribojimus.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 4,50 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | 20,00 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

4,50 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

20,00

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

CHIANTI, parajonis COLLI FIORENTINI

Spalva – ryški rubino raudona, brandinant įgyjanti granato atspalvių;

aromatas – ryškus vyninis, kartais jaučiamas kvapiųjų našlaičių aromatas, brandinimo etape įgaunantis ryškesnio rafinuotumo;

skonis – sausas, harmoningas, stiprus, šiek tiek juntami taninai, vynui bręstant ilgainiui tampa švelniai aksominis; kai naudojamas gamybos metodas Governo all’uso Toscano, skonis yra ryškus ir sodrus.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais –12,00 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis –21,0 g/l.

Kategorija Riserva: mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais –12,50 %; mažiausias becukrio ekstrakto kiekis –22,0 g/l.

Kiti analitiniai parametrai, kurie nėra nurodyti toliau pateiktoje lentelėje, atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytus apribojimus.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 4,50 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | 20,00 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

4,50 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

20,00

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

CHIANTI, parajonis COLLI SENESI

Spalva – ryški rubino raudona, brandinant įgyjanti granato atspalvių;

aromatas – ryškus vyninis, kartais jaučiamas kvapiųjų našlaičių aromatas, brandinimo etape įgaunantis ryškesnio rafinuotumo;

skonis – sausas, harmoningas, stiprus, šiek tiek juntami taninai, vynui bręstant ilgainiui tampa švelniai aksominis; kai naudojamas gamybos metodas Governo all’uso Toscano, skonis yra ryškus ir sodrus.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais –12,00 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis –21,0 g/l.

Kategorija Riserva: mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais –13,00 %; mažiausias becukrio ekstrakto kiekis –23,0 g/l.

Kiti analitiniai parametrai, kurie nėra nurodyti toliau pateiktoje lentelėje, atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytus apribojimus.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 4,50 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | 20,00 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

4,50 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

20,00

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

CHIANTI, parajonis COLLINE PISANE

Spalva – ryški rubino raudona, brandinant įgyjanti granato atspalvių;

aromatas – ryškus vyninis, kartais jaučiamas kvapiųjų našlaičių aromatas, brandinimo etape įgaunantis ryškesnio rafinuotumo;

skonis – sausas, harmoningas, stiprus, šiek tiek juntami taninai, vynui bręstant ilgainiui tampa švelniai aksominis; kai naudojamas gamybos metodas Governo all’uso Toscano, skonis yra ryškus ir sodrus.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais –11,50 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis –21,0 g/l.

Kategorija Riserva: mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais –12,50 %; mažiausias becukrio ekstrakto kiekis –22,0 g/l.

Kiti analitiniai parametrai, kurie nėra nurodyti toliau pateiktoje lentelėje, atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytus apribojimus.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 4,50 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | 20,00 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

4,50 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

20,00

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

CHIANTI, parajonis MONTALBANO

Spalva – ryški rubino raudona, brandinant įgyjanti granato atspalvių;

aromatas – ryškus vyninis, kartais jaučiamas kvapiųjų našlaičių aromatas, brandinimo etape įgaunantis ryškesnio rafinuotumo;

skonis – sausas, harmoningas, stiprus, šiek tiek juntami taninai, vynui bręstant ilgainiui tampa švelniai aksominis; kai naudojamas gamybos metodas Governo all’uso Toscano, skonis yra ryškus ir sodrus.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais –11,50 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis –21,0 g/l.

Kategorija Riserva: mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais –12,50 %; mažiausias becukrio ekstrakto kiekis –22,0 g/l.

Kiti analitiniai parametrai, kurie nėra nurodyti toliau pateiktoje lentelėje, atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytus apribojimus.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 4,50 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | 20,00 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

4,50 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

20,00

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

CHIANTI, parajonis MONTESPERTOLI

Spalva – ryški rubino raudona, brandinant įgyjanti granato atspalvių;

aromatas – ryškus vyninis, kartais jaučiamas kvapiųjų našlaičių aromatas, brandinimo etape įgaunantis ryškesnio rafinuotumo;

skonis – sausas, harmoningas, stiprus, šiek tiek juntami taninai, vynui bręstant ilgainiui tampa švelniai aksominis; kai naudojamas gamybos metodas Governo all’uso Toscano, skonis yra ryškus ir sodrus.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais –12,00 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis –21,0 g/l.

Kategorija Riserva: mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais –12,50 %; mažiausias becukrio ekstrakto kiekis –22,0 g/l.

Kiti analitiniai parametrai, kurie nėra nurodyti toliau pateiktoje lentelėje, atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytus apribojimus.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 4,50 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | 20,00 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

4,50 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

20,00

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

CHIANTI, parajonis RUFINA

Spalva – ryški rubino raudona, brandinant įgyjanti granato atspalvių;

aromatas – ryškus vyninis, kartais jaučiamas kvapiųjų našlaičių aromatas, brandinimo etape įgaunantis ryškesnio rafinuotumo;

skonis – sausas, harmoningas, stiprus, šiek tiek juntami taninai, vynui bręstant ilgainiui tampa švelniai aksominis; kai naudojamas gamybos metodas Governo all’uso Toscano, skonis yra ryškus ir sodrus.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais –12,00 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis –21,0 g/l.

Kategorija Riserva: mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais –12,50 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis –22,0 g/l.

Kiti analitiniai parametrai, kurie nėra nurodyti toliau pateiktoje lentelėje, atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytus apribojimus.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 4,50 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | 20,00 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

4,50 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

20,00

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

CHIANTI SUPERIORE

Spalva – ryški rubino raudona, brandinant įgyjanti granato atspalvių;

aromatas – ryškus vyninis, kartais jaučiamas kvapiųjų našlaičių aromatas, brandinimo etape įgaunantis ryškesnio rafinuotumo;

skonis – sausas, harmoningas, stiprus, šiek tiek juntami taninai, vynui bręstant ilgainiui tampa švelniai aksominis; kai naudojamas gamybos metodas Governo all’uso Toscano, skonis yra ryškus ir sodrus.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais –12,00 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis –22,0 g/l.

Kiti analitiniai parametrai, kurie nėra nurodyti toliau pateiktoje lentelėje, atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytus apribojimus.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 4,50 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | 20,00 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

4,50 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

20,00

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

5.   Vyno gamybos metodai

a.   Pagrindiniai vynininkystės metodai

Governo all’uso toscano

VYNDARIAI GALI NAUDOTI TRADICINĮ METODĄ, VADINAMĄ „GOVERNO ALL’USO TOSCANO“, PAGAL KURĮ IŠKART PO TO, KAI VYNAS NUSUNKIAMAS, IŠ LĖTO PRADEDAMA NAUJA FERMENTACIJA NAUDOJANT ŠIEK TIEK PADŽIOVINTAS LEISTINŲ VEISLIŲ VYNUOGES.

DOCG „CHIANTI“ VYNAI PATEIKIAMI RINKAI SKIRTINGU LAIKU, ATSIŽVELGIANT Į KATEGORIJĄ IR KILMĖS VIETOVĘ. PRIE KATEGORIJOS „RISERVA“ GALI BŪTI PRISKIRIAMI TIK VYNAI, KURIE PO TO BUVO BRANDINAMI, KAIP NURODYTA SPECIFIKACIJOJE.

b.   Didžiausia išeiga

„Chianti“

9 000 kg vynuogių iš vieno hektaro.

„Chianti“

63 hektolitrai iš vieno hektaro.

CHIANTI COLLI ARETINI, COLLI FIORENTINI, COLLINE PISANE, COLLINE PISANE, MONTALBANO, MONTESPERTOLI, RUFINA, COLLI SENESI ir RISERVA

8 000 kg vynuogių iš vieno hektaro.

CHIANTI COLLI ARETINI, COLLI FIORENTINI, COLLINE PISANE, COLLINE PISANE, MONTALBANO, MONTESPERTOLI, RUFINA, COLLI SENESI ir RISERVA

56 hektolitrai iš vieno hektaro.

CHIANTI SUPERIORE

7 500 kg vynuogių iš vieno hektaro.

CHIANTI SUPERIORE

52,5 hektolitrai iš vieno hektaro.

6.   Nustatyta geografinė vietovė

Visi įvairių kategorijų ir parajonių DOCG „Chianti“ vynai gaminami Toskanos regiono administracinės teritorijos centrinėje dalyje. DOCG „Chianti“ vyno gamybos vietovė išsidėsčiusi kalvotose Areco, Florencijos, Prato, Pistojos, Pizos ir Sienos provincijų administracinių teritorijų zonose, ypač tinkamose puikiems vynams gaminti.

7.   Pagrindinė(s) vyninių vynuogių veislė(s)

‘Sangiovese N’

8.   Ryšys (-iai) su geografine vietove

ĮVAIRIOS DOCG VYNŲ KATEGORIJOS IR PARAJONIAI VYNAI „CHIANTI“

Geologiniu atžvilgiu vienarūšė teritorija, esanti Toskanos kalvų centre, šiaurėje ribojasi su Apeninų kalnais, o pietuose driekiasi už Sienos. Šios teritorijos klimatas apibūdinamas kaip Toskanos regiono gilumos kalvų klimatas. Joje vynuogės buvo auginamos nuo etruskų laikų. Žemės ūkio sistemos iš esmės pasikeitė, kai 8-ajame praeito amžiaus dešimtmetyje verslininkai perėjo nuo pusininkystės prie tiesioginio vynuogynų valdymo. Sodinimo tankumas naujausiuose vynuogynuose paprastai yra maždaug 4 000 vynmedžių viename hektare. Pagrindinė vynuogių veislė yra ‘Sangiovese’, derinama su kitomis veislėmis (raudonųjų ir baltųjų vynuogių); naudojamų veislių vynuogių procentinė dalis bėgant metams keitėsi. Baltųjų vynuogių veislių vynuogių gali būti ne daugiau kaip 10 %.

9.   Kitos svarbios sąlygos (išpilstymas, ženklinimas, kiti reikalavimai)

NĖRA

NUORODA Į PRODUKTO SPECIFIKACIJĄ

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/14228

---

(1)  OL L 9, 2019 1 11, p. 2.

---

| 5.11.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 374/8 |
| --- | --- | --- | --- |

5.11.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 374/8

---

Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas

(2019/C 374/02)

Šis pranešimas skelbiamas pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 (1) 17 straipsnio 5 dalį.

PRANEŠIMAS APIE STANDARTINIO PAKEITIMO PATVIRTINIMĄ

„Conegliano Valdobbiadene – Prosecco/Valdobbiadene – Prosecco/Conegliano – Prosecco“

Nuorodos numeris: PDO-IT-A0515-AM03

Pranešimo data: 2019 m. rugpjūčio 2 d.

PATVIRTINTO PAKEITIMO APRAŠYMAS IR PAGRINDIMAS

1.   Įtraukiama vyno rūšis „ant nuosėdų“

Aprašymas ir pagrindimas

„Conegliano Valdobbiadene – Prosecco“ yra aukščiausios kokybės putojantis vynas „ant nuosėdų“, gaminamas fermentuojant butelyje ir nepašalinant fermentacijos metu susidarančių nuosėdų. Jis gaminamas iš vieno derliaus vynų, fermentuojant buteliuose laikotarpiu nuo kovo 1 d. iki birželio 30 d. po vynuogių derliaus nuėmimo. Fermentacijos buteliuose proceso pradžioje partija neturi būti veikiama didesnio nei 0,5 barų slėgio. Produktas neturi būti išleistas vartoti tol, kol visa partija nefermentuojama ir nepaliekama ant nuosėdų bent 90 dienų.

Į šios vyno rūšies apibūdinimą įtrauktos analitinės ir juslinės savybės.

Ši rūšis atsirado dėl būtinybės įtraukti tradiciniu būdu auginimo vietovėje gaminamo putojančio vyno rūšį, kuri yra ypač vertinama dėl produkto kokybės.

Šis pakeitimas susijęs su produkto specifikacijos 1, 4, 5, 6 ir 7 straipsniais ir bendrojo dokumento 1.4 punktu „Vyno (-ų) aprašymas“.

2.   Cukraus kiekio nuorodos taikymo išplėtimas įtraukiant putojantį vyną

Aprašymas ir pagrindimas

Į putojančių vynų rūšies aprašymą įtrauktas terminas „Extra Brut“.

Taip nurodant cukraus kiekį suteikiama galimybė nurodyti liekamojo cukraus kiekį putojančiuose vynuose ir pateikti išsamią informaciją vartotojui.

Šis pakeitimas yra susijęs su produkto specifikacijos 5 ir 9 straipsniais, bet neturi poveikio bendrajam dokumentui.

3.   Putojančio vyno išleidimas vartoti kartu pateikiant papildomas geografines nuorodas

Aprašymas ir pagrindimas

Aukščiausios rūšies vynas „Conegliano Valdobbiadene – Prosecco“, kurio papildomose geografinėse nuorodose pateikiamas terminas „Rive“, turi būti išleistas vartoti nuo metų, einančių po derliaus nuėmimo metų, kovo pradžios.

Išleidimo vartoti data buvo atidėta, kad produktas įgytų optimalių juslinių savybių.

Šis pakeitimas yra susijęs su produkto specifikacijos 7 straipsniu, tačiau bendrajam dokumentui poveikio neturi.

4.   Medžiagų ir (arba) priemonių, skirtų stiklo buteliams puošti, draudimas

Aprašymas ir pagrindimas

Draudžiama naudoti prie stiklo prilimpančias medžiagas ir (arba) priemones norint papuošti butelius (pvz., užmaunamą santraukiąją plėvelę).

Šio pakeitimo tikslas – uždrausti puošti stiklinius butelius bet kokiomis priemonėmis, kad nebūtų pakeista leistina spalvų skalė.

Šis pakeitimas yra susijęs su produkto specifikacijos 8 straipsniu, tačiau bendrajam dokumentui poveikio neturi.

5.   Vynmedžių formavimo sistemos

Aprašymas ir pagrindimas

Vynmedžių formavimas naudojant laisvojo kordono ir uždangos sistemas buvo uždraustas.

Draudimas naudoti šias vynmedžių formavimo sistemas taikomas tik naujiems vynuogynams siekiant paskatinti naudoti kitas, vietovėje tradiciškesnes formavimo sistemas.

Šis pakeitimas yra susijęs su produkto specifikacijos 4 straipsniu, tačiau bendrajam dokumentui poveikio neturi.

6.   Aukščiausios rūšies putojančio vyno „Conegliano Valdobbiadene – Prosecco“, kurio papildomose geografinėse nuorodose pateikiamas terminas „Rive“, analitinės ir juslinės savybės ir vartojimas

Aprašymas ir pagrindimas

Pateiktos aukščiausios rūšies putojančio vyno „Conegliano Valdobbiadene – Prosecco“, kurio papildomose geografinėse nuorodose yra užrašas „Rive“, cheminės, fizinės ir juslinės savybės.

Šios rūšies vyno cheminės ir fizinės savybės pateiktos atskirai nuo juslinių savybių, kurios anksčiau buvo įtrauktos į aukščiausios rūšies putojančio vyno „Conegliano Valdobbiadene – Prosecco“ aprašymą.

Šis pakeitimas susijęs su produkto specifikacijos 6 straipsniu ir bendrojo dokumento 1.4 punktu „Vyno (-ų) aprašymas“.

7.   Juslinių savybių pagerinimas

Aprašymas ir pagrindimas

Vyno „Conegliano Valdobbiadene – Prosecco“ skonių aprašyme nurodyti šie terminai: „nuo sauso iki pusiau sauso“.

Į putojančio vyno „Conegliano Valdobbiadene – Prosecco Frizzante“ aprašymą įtrauktas šis putos aprašymas: „nedidelė ir greitai išnykstanti“.

Į aukščiausios rūšies putojančio vyno „Conegliano Valdobbiadene – Prosecco“ ir „Conegliano Valdobbiadene Superiore di Cartizze“ ar „Valdobbiadene Superiore di Cartizze“ aprašymą įtrauktas šis putos aprašymas: „nedidelė ir ilgai išliekanti“.

Taip apibūdinamos geresnės produktų juslinės savybės.

Šis pakeitimas susijęs su produkto specifikacijos 6 straipsniu ir bendrojo dokumento 1.4 punktu „Vyno (-ų) aprašymas“.

BENDRASIS DOKUMENTAS

1.   Produkto pavadinimas

„Conegliano Valdobbiadene – Prosecco“

„Valdobbiadene – Prosecco“

„Conegliano – Prosecco“

2.   Geografinės nuorodos tipas

SKVN – saugoma kilmės vietos nuoroda

3.   Vynuogių produktų kategorijos

| 1. | Vynas |
| --- | --- |

1.

| 4. | Putojantis vynas |
| --- | --- |

4.

| 5. | Rūšinis putojantis vynas |
| --- | --- |

5.

| 6. | Rūšinis aromatinis putojantis vynas |
| --- | --- |

6.

| 8. | Pusiau putojantis vynas |
| --- | --- |

8.

4.   Vyno (-ų) aprašymas

„Conegliano Valdobbiadene – Prosecco“

Spalva – įvairaus intensyvumo šiaudų geltonumo, ryški;

aromatas – vyninis, gaivus, harmoningas, maloniai vaisinis;

skonis – nuo sauso iki pusiau sauso, maloniai kartus ir stiprus;

mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais –10,5 % tūrio;

mažiausias becukrio ekstrakto kiekis – 14 g/l.

Kiti analitiniai parametrai, kurie nėra nurodyti pateiktoje lentelėje, atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytus apribojimus.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 4,5 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

4,5 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

„Conegliano Valdobbiadene – Prosecco Frizzante“

Puta – nedidelė ir greitai išnykstanti;

spalva – įvairaus intensyvumo šiaudų geltonumo, ryški;

aromatas – malonus ir charakteringas vaisių;

skonis – gaivus, harmoningas ir vaisinis;

mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais –10,5 %;

mažiausias becukrio ekstrakto kiekis – 14 g/l.

Kiti analitiniai parametrai, kurie nėra nurodyti pateiktoje lentelėje, atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytus apribojimus.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 4,5 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

4,5 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

Buteliuose fermentuotas „Conegliano Valdobbiadene – Prosecco Frizzante“

Gali būti drumstas;

aromatas – malonus ir charakteringas vaisių, gali būti juntamas lengvas traškios duonos ir mielių kvapas;

skonis – gaivus, harmoningas, maloniai putojantis, vaisinis, gali būti juntamas traškios duonos ir mielių poskonis;

mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais –10,5 %;

mažiausias becukrio ekstrakto kiekis – 14 g/l.

Kiti analitiniai parametrai, kurie nėra nurodyti pateiktoje lentelėje, atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytus apribojimus.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 4 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

4 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

„Conegliano Valdobbiadene – Prosecco Spumante Superiore“

Puta – nedidelė ir ilgai išliekanti;

spalva – įvairaus intensyvumo šiaudų geltonumo, ryški;

aromatas – malonus ir charakteringas vaisių;

skonis – gaivus, harmoningas, maloniai vaisinis, išraiškingas;

mažiausia bendra alkoholio koncentracija tūrio procentais: 11 %;

mažiausias becukrio ekstrakto kiekis – 14 g/l.

Kiti analitiniai parametrai, kurie nėra nurodyti pateiktoje lentelėje, atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytus apribojimus.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 4,5 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

4,5 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

„Conegliano Valdobbiadene – Prosecco Spumante Superiore“ ant nuosėdų

Puta – nedidelė ir ilgai išliekanti;

spalva – įvairaus intensyvumo šiaudų geltonumo, gali būti drumsta;

aromatas – malonus ir charakteringas vaisių, gali būti juntamas lengvas traškios duonos ir mielių kvapas;

skonis – gaivus, harmoningas, vaisinis, gali būti juntamas traškios duonos ir mielių poskonis;

mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais – 11 %;

mažiausias becukrio ekstrakto kiekis – 14 g/l.

Kiti analitiniai parametrai, kurie nėra nurodyti pateiktoje lentelėje, atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytus apribojimus.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 4,5 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

4,5 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

„Conegliano Valdobbiadene – Prosecco Spumante Superiore Rive“

Puta – nedidelė ir ilgai išliekanti;

spalva – įvairaus intensyvumo šiaudų geltonumo, ryški;

aromatas – malonus ir charakteringas vaisių;

skonis – gaivus, harmoningas, maloniai vaisinis, išraiškingas;

mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais –11,5 %;

mažiausias becukrio ekstrakto kiekis – 14 g/l.

Kiti analitiniai parametrai, kurie nėra nurodyti pateiktoje lentelėje, atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytus apribojimus.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 4,5 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

4,5 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

„Conegliano Valdobbiadene Superiore di Cartizze“ ar „Valdobbiadene Superiore di Cartizze“

Puta – nedidelė ir ilgai išliekanti;

spalva – įvairaus intensyvumo šiaudų geltonumo, ryški;

aromatas – malonus ir charakteringas vaisių;

skonis – gaivus, harmoningas, maloniai vaisinis, išraiškingas;

mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais –11,5 %;

mažiausias becukrio ekstrakto kiekis – 14 g/l.

Kiti analitiniai parametrai, kurie nėra nurodyti pateiktoje lentelėje, atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytus apribojimus.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 4,5 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

4,5 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

5.   Vyno gamybos metodai

a.   
  Pagrindiniai vynininkystės metodai

Partijos, skirtos putojančio vyno gamybai, paruošimas

Specifinis vynininkystės metodas

Ruošiant putojančio vyno gamybai skirtas sudedamąsias dalis leidžiama taikyti tradicinį metodą, pagal kurį naudojamas vynas, pagamintas iš veislių ‘Pinot’ ir (arba) ‘Chardonnay’ vynuogių. Sudedamųjų dalių kiekiai neturi viršyti 15 % viso kiekio.

b.   
  Didžiausias derlingumas

„Conegliano Valdobbiadene – Prosecco“

13 500 kg vynuogių iš vieno hektaro

„Conegliano Valdobbiadene – Prosecco Rive“

13 000 kg vynuogių iš vieno hektaro

„Conegliano Valdobbiadene – Prosecco Superiore di Cartizze“

12 000 kg vynuogių iš vieno hektaro

6.   Nustatyta geografinė vietovė

Vynuogių, skirtų vynų „DOCG Conegliano Valdobbiadene – Prosecco“ gamybai, auginimo vietovė yra „DOC Prosecco“ gamybos teritorijoje. Ji apibrėžtas taip:

| A) | Vynuogių, skirtų vynų „Conegliano Valdobbiadene – Prosecco“ gamybai, auginimo vietovė, nurodyta 1 straipsnio 1 dalyje, išsidėsčiusi kalvotoje šių savivaldybių teritorijoje: Conegliano, San Vendemiano, Colle Umberto, Vittorio Veneto, Tarzo, Cison di Valmarino, San Pietro di Feletto, Refrontolo, Susegana, Pieve di Soligo, Farra di Soligo, Follina, Miane, Vidor, Valdobbiadene.
  Konkrečiai teritorija apibrėžta taip: pradinis taškas, nuo kurio brėžiama riba, yra Fornačė (175 m aukštyje), esanti maždaug už trijų kilometrų į vakarus nuo Valdobjadenės, kur Valdobjadenės ir Seguzino savivaldybes skirianti riba siekia kelią Valdobjadenė – Seguzinas.
  Paskui riba eina palei administracinę tas savivaldybes skiriančią ribą iki Kol Antiko ir ties posūkiu 500 m aukštyje tęsiasi iki Kaza Pardolino, esančio netoli Kombajaus, iš ten leidžiasi žemyn ir eina keliu, vedančiu į miesto aikštę, – iš pradžių Čimavilos keliu, o paskui Triesto keliu. Iš ten keliu, kuris veda iki bažnyčios, ji pasiekia Duelio pieninę, tada eina kalvos ketera ir kerta kelią Mianė–Kampėja, kyla į Tenadės kalvas ir kalvos ketera pasiekia Tre Pontį kelyje Folina–Pjeve di Soligas.
  Riba kerta kelią, kyla į Dzuelio uolos kalvą ir eina jos pakraščiu virš Šv. Liucijos koplyčios, esančios 356 m aukštyje, virš Dzuel di La kaimo ir Rezeros. Tada riba eina keliu Rezera–Tarcas, kol šis susikerta su keliu Revinė–Tarcas. Nuo minėtos sankryžos riba eina tuo pačiu keliu iki Tarco, paskui iki Korbanezės ir iki pat sankryžos su keliu Refrontolas–Kocuolas, netoli Mazeto tilto. Tada ji tęsiasi ties Tarco ir Vitorio Veneto savivaldybes skiriančia riba, kol pasiekia vietos kelią, vadinamą „dei Piai“ ir „delle Perdonanze“. Riba eina minėtu keliu iki Červados upokšnio, tada palei upokšnį leidžiasi iki sankirtos su keliu Kocuolas–Vitorio Venetas ir tęsiasi Vitorio Veneto kryptimi iki sankryžos su keliu, einančiu iš Koneljano iki Vitorio Veneto centro. Tada ji leidžiasi Koneljano kryptimi iki pat San Džakomo di Velja, o nuo ten eina link San Martino di Kole Umberto. Už Kampjono kaimelio ji sukasi į dešinę San Martino vietinės reikšmės keliu ir pasiekia Kole Umbertą, o nuo ten leidžiasi į valstybinės reikšmės kelią Nr. 51 (taip pat vadinamu keliu „Alemagna“) iki pat išvažiavimo Nr. 5, nuo ten tęsiasi link Koneljano.
  Kirtusi Gajaus sankryžą su Pontebana arba valstybinės reikšmės keliu Nr. 13 ji eina nauju aplinkkeliu aplink Koneljano miestą ir susijungia su tuo pačiu keliu Nr. 13 ties Fereros gatve.
  Susijungusi su tuo keliu, riba pasiekia Suzeganą ir iškart už miestelio sukasi į vakarus keliu, vedančiu į Kolfoską, taip pat vadinamą „strada della Barca“.
  Iš Kolfosko keliu „Mercatelli“ riba tęsiasi iki kelio išsišakojimo link Falcės, o ten pasisuka ir pasiekia Pjeve di Soligą senuoju keliu (keliu Ponte Priula–Pjeve di Soligas, kuris veda iki Kizinio gatvės).
  Kirsdama miestelio centrą, riba toliau eina Skiračio gatve ir pasiekia Soligą, ten sukasi į kairę ir tęsiasi magistraliniu keliu, einančiu nuo Soligo iki Vidoro tilto, kirsdama Fara di Soligą, Kol San Martiną, Kolbertaldą ir Vidorą iki Vidoro tilto, jį aplenkia iš kairės pusės ir pasiekia Bigoliną. Už Bigolino riba išsuka iš kelio, vedančio į Valdobjadenę, pasuka į kairę ir eina ENEL elektrinės vietinės reikšmės keliu, kol pasiekia Vilanovos kaimą kitoje La Rodžios upelio pusėje. Riba eina palei upelį iki pat upės terasos, kuri iškyla tiesiai virš Pjavės upės. Ji eina palei terasą (žr. pridedamą regioninį žemėlapį „Upės terasos ribos“), tada kyla keliu Valdobjadenė–Seguzinas, vedančiu iki Šv. Jono koplyčios, esančios už San Vito. Nuo čia ji eina pagrindiniu keliu Valdobjadenė–Seguzinas, grįžta iki Fornačės ir taip uždaro nustatytos vietovės perimetrą. |
| --- | --- |

A)

Vynuogių, skirtų vynų „Conegliano Valdobbiadene – Prosecco“ gamybai, auginimo vietovė, nurodyta 1 straipsnio 1 dalyje, išsidėsčiusi kalvotoje šių savivaldybių teritorijoje: Conegliano, San Vendemiano, Colle Umberto, Vittorio Veneto, Tarzo, Cison di Valmarino, San Pietro di Feletto, Refrontolo, Susegana, Pieve di Soligo, Farra di Soligo, Follina, Miane, Vidor, Valdobbiadene.

Konkrečiai teritorija apibrėžta taip: pradinis taškas, nuo kurio brėžiama riba, yra Fornačė (175 m aukštyje), esanti maždaug už trijų kilometrų į vakarus nuo Valdobjadenės, kur Valdobjadenės ir Seguzino savivaldybes skirianti riba siekia kelią Valdobjadenė – Seguzinas.

Paskui riba eina palei administracinę tas savivaldybes skiriančią ribą iki Kol Antiko ir ties posūkiu 500 m aukštyje tęsiasi iki Kaza Pardolino, esančio netoli Kombajaus, iš ten leidžiasi žemyn ir eina keliu, vedančiu į miesto aikštę, – iš pradžių Čimavilos keliu, o paskui Triesto keliu. Iš ten keliu, kuris veda iki bažnyčios, ji pasiekia Duelio pieninę, tada eina kalvos ketera ir kerta kelią Mianė–Kampėja, kyla į Tenadės kalvas ir kalvos ketera pasiekia Tre Pontį kelyje Folina–Pjeve di Soligas.

Riba kerta kelią, kyla į Dzuelio uolos kalvą ir eina jos pakraščiu virš Šv. Liucijos koplyčios, esančios 356 m aukštyje, virš Dzuel di La kaimo ir Rezeros. Tada riba eina keliu Rezera–Tarcas, kol šis susikerta su keliu Revinė–Tarcas. Nuo minėtos sankryžos riba eina tuo pačiu keliu iki Tarco, paskui iki Korbanezės ir iki pat sankryžos su keliu Refrontolas–Kocuolas, netoli Mazeto tilto. Tada ji tęsiasi ties Tarco ir Vitorio Veneto savivaldybes skiriančia riba, kol pasiekia vietos kelią, vadinamą „dei Piai“ ir „delle Perdonanze“. Riba eina minėtu keliu iki Červados upokšnio, tada palei upokšnį leidžiasi iki sankirtos su keliu Kocuolas–Vitorio Venetas ir tęsiasi Vitorio Veneto kryptimi iki sankryžos su keliu, einančiu iš Koneljano iki Vitorio Veneto centro. Tada ji leidžiasi Koneljano kryptimi iki pat San Džakomo di Velja, o nuo ten eina link San Martino di Kole Umberto. Už Kampjono kaimelio ji sukasi į dešinę San Martino vietinės reikšmės keliu ir pasiekia Kole Umbertą, o nuo ten leidžiasi į valstybinės reikšmės kelią Nr. 51 (taip pat vadinamu keliu „Alemagna“) iki pat išvažiavimo Nr. 5, nuo ten tęsiasi link Koneljano.

Kirtusi Gajaus sankryžą su Pontebana arba valstybinės reikšmės keliu Nr. 13 ji eina nauju aplinkkeliu aplink Koneljano miestą ir susijungia su tuo pačiu keliu Nr. 13 ties Fereros gatve.

Susijungusi su tuo keliu, riba pasiekia Suzeganą ir iškart už miestelio sukasi į vakarus keliu, vedančiu į Kolfoską, taip pat vadinamą „strada della Barca“.

Iš Kolfosko keliu „Mercatelli“ riba tęsiasi iki kelio išsišakojimo link Falcės, o ten pasisuka ir pasiekia Pjeve di Soligą senuoju keliu (keliu Ponte Priula–Pjeve di Soligas, kuris veda iki Kizinio gatvės).

Kirsdama miestelio centrą, riba toliau eina Skiračio gatve ir pasiekia Soligą, ten sukasi į kairę ir tęsiasi magistraliniu keliu, einančiu nuo Soligo iki Vidoro tilto, kirsdama Fara di Soligą, Kol San Martiną, Kolbertaldą ir Vidorą iki Vidoro tilto, jį aplenkia iš kairės pusės ir pasiekia Bigoliną. Už Bigolino riba išsuka iš kelio, vedančio į Valdobjadenę, pasuka į kairę ir eina ENEL elektrinės vietinės reikšmės keliu, kol pasiekia Vilanovos kaimą kitoje La Rodžios upelio pusėje. Riba eina palei upelį iki pat upės terasos, kuri iškyla tiesiai virš Pjavės upės. Ji eina palei terasą (žr. pridedamą regioninį žemėlapį „Upės terasos ribos“), tada kyla keliu Valdobjadenė–Seguzinas, vedančiu iki Šv. Jono koplyčios, esančios už San Vito. Nuo čia ji eina pagrindiniu keliu Valdobjadenė–Seguzinas, grįžta iki Fornačės ir taip uždaro nustatytos vietovės perimetrą.

| B) | Putojantis vynas, gaminamas iš vynuogių, išaugintų San Pjetro di Barbocos gyvenvietėje, Karticės vietovėje Valdobjadenės savivaldybėje, gali būti pavadintas „Superiore di Cartizze“.
  Šis parajonis apibrėžtas taip, kaip nurodyta toliau. Pradinis taškas yra tiltas per Tevos upę, esantis į vakarus nuo Soprapianos, vietinės reikšmės kelyje tarp Pjovinės ir Soprapjanos, tarp Kaza Boreto (184 m aukštyje) ir Soprapianos (197 m aukštyje). Nuo šio taško riba kyla į viršų šiaurės kryptimi palei Tevos upę iki vietos, kur ji įteka į Dzentės kanalą, ir eina palei jį iki santakos su Pjagaro kanalu. Tada ji eina palei Pjagaro kanalą iki vietos, kur susijungia kadastriniai žemėlapiai Nr. 63 ir Nr. 71 (San Pjetro di Barbocos gyvenvietė, B skirsnis, VII lapas).
  Nuo tos vietos, kur susijungia minėti žemėlapiai, riba eina per žemėlapius Nr. 540 ir Nr. 543, tęsiasi ta pačia kryptimi iki paskutinės žemėlapius Nr. 547 ir Nr. 735 skiriančios ribos dalies, kol pasiekia šiaurinį žemėlapio Nr. 542 kraštą ties sankirta su Vetoracio keliu.
  Minėtu keliu riba eina šiaurės kryptimi. Po pirmos sankirtos (Fontana del Bičas) ji eina Manegacio vietinės reikšmės keliu iki vietos, kur jis atsiremia į Vetoraco kalvos kraštą. Ji tęsiasi palei kalvos kraštą, eina virš Kaza Mioto ir susijungia su vietinės reikšmės keliu, vedančiu į Tresjezę (Tre Sjepi).
  Toliau riba eina pirmiau minėtu keliu, kol pasiekia kelią, vedantį į Montą, juo eina iki pirmo posūkio (žemėlapis Nr. III, apimantis San Pjetro di Barbocą, B skirsnis, X lapas). Paskui ji išsuka iš kelio ir kyla apjuosdama vynuogynais apsodintą vietovę, o tada vėl leidžiasi iki Monto kelio netoli kolonos.
  Riba eina tuo keliu iki sankryžos su vietos reikšmės Pjanderio keliu. Tada ji leidžiasi Streto keliu ir toliau eina ta pačia kryptimi, kol susijungia su keliu Sokolis–Folas, esančiu į rytus nuo Caza Agostineto Serdžo. Ji leidžiasi Kal de Šapo keliu ir pasiekia Vale dela Rivetos upelį (Borgo upokšnį). Riba eina palei upelį iki Valdobjadenės savivaldybės žemėlapių Nr. 149 ir Nr. 151 (B skirsnis, XI lapas) skiriamosios ribos ir eina šiaurės kryptimi per žemėlapius Nr. 149–151 ir Nr. 148–151. Ji kerta kelią į Kampjoną, eina per žemėlapius Nr. 178–184, Nr. 179–184, Nr. 179–167, Nr. 179–182 ir Nr. 181–185, ir pasiekia Tevičelos kanalą, esantį Dzankerio kalvos ir Ospitalės pievos vietovėje. Tada ji eina per San Pjetro di Barbocos gyvenvietės žemėlapius Nr. 21–65 (B skirsnis, XIII lapas); toliau – per žemėlapius Nr. 22–67 ir Nr. 66–67, kerta Bizojaus kelią (Fordera) ir susijungia su vietos reikšmės Kavaljero keliu žemėlapiuose Nr. 24–28, tęsiasi palei kelią ir grįžta į pradinį tašką (tiltą per Tevos upę). |
| --- | --- |

B)

Putojantis vynas, gaminamas iš vynuogių, išaugintų San Pjetro di Barbocos gyvenvietėje, Karticės vietovėje Valdobjadenės savivaldybėje, gali būti pavadintas „Superiore di Cartizze“.

Šis parajonis apibrėžtas taip, kaip nurodyta toliau. Pradinis taškas yra tiltas per Tevos upę, esantis į vakarus nuo Soprapianos, vietinės reikšmės kelyje tarp Pjovinės ir Soprapjanos, tarp Kaza Boreto (184 m aukštyje) ir Soprapianos (197 m aukštyje). Nuo šio taško riba kyla į viršų šiaurės kryptimi palei Tevos upę iki vietos, kur ji įteka į Dzentės kanalą, ir eina palei jį iki santakos su Pjagaro kanalu. Tada ji eina palei Pjagaro kanalą iki vietos, kur susijungia kadastriniai žemėlapiai Nr. 63 ir Nr. 71 (San Pjetro di Barbocos gyvenvietė, B skirsnis, VII lapas).

Nuo tos vietos, kur susijungia minėti žemėlapiai, riba eina per žemėlapius Nr. 540 ir Nr. 543, tęsiasi ta pačia kryptimi iki paskutinės žemėlapius Nr. 547 ir Nr. 735 skiriančios ribos dalies, kol pasiekia šiaurinį žemėlapio Nr. 542 kraštą ties sankirta su Vetoracio keliu.

Minėtu keliu riba eina šiaurės kryptimi. Po pirmos sankirtos (Fontana del Bičas) ji eina Manegacio vietinės reikšmės keliu iki vietos, kur jis atsiremia į Vetoraco kalvos kraštą. Ji tęsiasi palei kalvos kraštą, eina virš Kaza Mioto ir susijungia su vietinės reikšmės keliu, vedančiu į Tresjezę (Tre Sjepi).

Toliau riba eina pirmiau minėtu keliu, kol pasiekia kelią, vedantį į Montą, juo eina iki pirmo posūkio (žemėlapis Nr. III, apimantis San Pjetro di Barbocą, B skirsnis, X lapas). Paskui ji išsuka iš kelio ir kyla apjuosdama vynuogynais apsodintą vietovę, o tada vėl leidžiasi iki Monto kelio netoli kolonos.

Riba eina tuo keliu iki sankryžos su vietos reikšmės Pjanderio keliu. Tada ji leidžiasi Streto keliu ir toliau eina ta pačia kryptimi, kol susijungia su keliu Sokolis–Folas, esančiu į rytus nuo Caza Agostineto Serdžo. Ji leidžiasi Kal de Šapo keliu ir pasiekia Vale dela Rivetos upelį (Borgo upokšnį). Riba eina palei upelį iki Valdobjadenės savivaldybės žemėlapių Nr. 149 ir Nr. 151 (B skirsnis, XI lapas) skiriamosios ribos ir eina šiaurės kryptimi per žemėlapius Nr. 149–151 ir Nr. 148–151. Ji kerta kelią į Kampjoną, eina per žemėlapius Nr. 178–184, Nr. 179–184, Nr. 179–167, Nr. 179–182 ir Nr. 181–185, ir pasiekia Tevičelos kanalą, esantį Dzankerio kalvos ir Ospitalės pievos vietovėje. Tada ji eina per San Pjetro di Barbocos gyvenvietės žemėlapius Nr. 21–65 (B skirsnis, XIII lapas); toliau – per žemėlapius Nr. 22–67 ir Nr. 66–67, kerta Bizojaus kelią (Fordera) ir susijungia su vietos reikšmės Kavaljero keliu žemėlapiuose Nr. 24–28, tęsiasi palei kelią ir grįžta į pradinį tašką (tiltą per Tevos upę).

| C) | Veislių ‘Pinot Bianco’, ‘Pinot Nero’, ‘Pinot Grigio’ ir ‘Chardonnay’ vynuogių, kurios skirtos vynui tradiciniais būdais, nurodytais 5 straipsnio 3 dalyje, gaminti, auginimo vietovė apima toliau nurodytų Trevizo provincijos savivaldybių administracinę teritoriją: Cappella Maggiore; Cison di Valmarino; Colle Umberto; Conegliano; Cordignano; Farra di Soligo; Follina; Fregona; Miane; Pieve di Soligo; Refrontolo; Revine Lago; San Fior; San Pietro di Feletto; San Vendemiano; Sarmede; Segusino; Susegana; Tarzo; Valdobbiadene; Vidor; Vittorio Veneto; Asolo; Caerano S. Marco; Castelcucco; Cavaso del Tomba; Cornuda; Crocetta del Montello; Fonte; Giavera del Montello; Maser; Monfumo; Montebelluna; Nervesa della Battaglia, Paderno del Grappa; Pederobba; Possagno; S. Zenone degli Ezzelini; Volpago del Montello; Borso del Grappa, Crespano del Grappa. |
| --- | --- |

C)

Veislių ‘Pinot Bianco’, ‘Pinot Nero’, ‘Pinot Grigio’ ir ‘Chardonnay’ vynuogių, kurios skirtos vynui tradiciniais būdais, nurodytais 5 straipsnio 3 dalyje, gaminti, auginimo vietovė apima toliau nurodytų Trevizo provincijos savivaldybių administracinę teritoriją: Cappella Maggiore; Cison di Valmarino; Colle Umberto; Conegliano; Cordignano; Farra di Soligo; Follina; Fregona; Miane; Pieve di Soligo; Refrontolo; Revine Lago; San Fior; San Pietro di Feletto; San Vendemiano; Sarmede; Segusino; Susegana; Tarzo; Valdobbiadene; Vidor; Vittorio Veneto; Asolo; Caerano S. Marco; Castelcucco; Cavaso del Tomba; Cornuda; Crocetta del Montello; Fonte; Giavera del Montello; Maser; Monfumo; Montebelluna; Nervesa della Battaglia, Paderno del Grappa; Pederobba; Possagno; S. Zenone degli Ezzelini; Volpago del Montello; Borso del Grappa, Crespano del Grappa.

7.   Pagrindinė (-ės) vyninių vynuogių veislė (-ės)

‘Glera W.–Serprino’

8.   Ryšys su geografine vietove

„Conegliano Valdobbiadene – Prosecco“ (it.)/„Valdobbiadene – Prosecco“ (it.)/„Conegliano – Prosecco“ (it.)

Iš rytų link vakarų besidriekiančios pailgos, stačių kalnagūbrių formos kalvos yra sudarytos iš smiltainio ir mergelio ant karbonato substrato, o tai suteikia vynuogėms labai aiškiai jaučiamą subtilų aromatą ir stiprų mineralų skonį. Švelnus klimatas ir temperatūros svyravimai lemia jų aromatingumą ir rūgštoką skonį, dėl kurių vynas įgauna vyninį ir gėlių aromatą. Per daugelį šimtmečių stačios kalvos buvo suformuotos žmonių rankomis. Pirmas rašytinis šaltinis, kuriame minima, kad ant šių kalvų buvo auginamos vynuogės, iš kurių gamintas ‘Prosecco’, – Koneljano didiko Francesco Maria Malvolti tekstas 1772 m. leidinio „Giornale d’Italia“ VIII tome.

Nuo 1969 m. šis pavadinimas naudojamas kaip registruota kilmės vietos nuoroda (DOC, liet. RKVN), o nuo 2009 m. – registruota garantuojama kilmės vietos nuoroda (DOCG, liet. RGKVN).

9.   Kitos svarbios sąlygos (išpilstymas, ženklinimas, kiti reikalavimai)

Nuorodų į terminą „Rive“ naudojimas

Teisinė sistema:

ES teisės aktai

Kitų sąlygų tipas.

Papildomos su ženklinimu susijusios nuostatos.

Sąlygos aprašymas.

Apibūdinant ir pateikiant putojantį vyną galima nurodyti produkto specifikacijos A sąraše pateiktus savivaldybių ar kaimų pavadinimus, jeigu savivaldybės ar kaimo, kur buvo išaugintos vynuogės, pavadinimas bus pateiktas kartu su terminu „Rive“ ir šios nuorodos bus įtrauktos į vynuogynų registrą.

Papildomi geografiniai vienetai yra šie:

1) San Vito, 2) Bigolino, 3) San Giovanni, 4) San Pietro di Barbozza, 5) Santo Stefano, 6) Guia, 7) Vidor, 8) Colbertaldo, 9) Miane, 10) Combai, 11) Campea, 12) Premaor, 13) Farra di Soligo, 14) Col San Martino, 15) Soligo, 16) Follina, 17) Farrò, 18) Cison di Valmarino, 19) Rolle, 20) Pieve di Soligo, 21) Solighetto, 22) Refrontolo, 23) San Pietro di Feletto, 24) Rua di Feletto, 25) Santa Maria di Feletto, 26) San Michele di Feletto, 27) Bagnolo, 28) Tarzo, 29) Resera, 30) Arfanta, 31) Corbanese, 32) Susegana, 33) Colfosco, 34) Collalto, 35) Formeniga, 36) Cozzuolo, 37) Carpesica, 38) Manzana, 39) Scomigo, 40) Collalbrigo-Costa, 41) Ogliano, 42) San Vendemiano, 43) Colle Umberto.

Nuoroda į produkto specifikaciją

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/14207

---

(1)  OL L 9, 2019 1 11, p. 2.

---