# Službeni list C 387/2019

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 387 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 62.15. studenoga 2019. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 387

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 62.15. studenoga 2019.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| | PREPORUKE |
| | Vijeće Europske unije |
| 2019/C 387/01 | Preporuka Vijeća od 8. studenoga 2019. o pristupu radnika i samozaposlenih osoba socijalnoj zaštiti | 1 |

Sadržaj

Stranica

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

PREPORUKE

Vijeće Europske unije

2019/C 387/01

Preporuka Vijeća od 8. studenoga 2019. o pristupu radnika i samozaposlenih osoba socijalnoj zaštiti

1

---

| | II.   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2019/C 387/02 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.9520 – CVC/Robert Bosch Packaging Technology) (
  1
  ) | 9 |

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2019/C 387/02

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.9520 – CVC/Robert Bosch Packaging Technology) (
  1
  )

1

9

---

| | IV.   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2019/C 387/03 | Tečajna lista eura — 14. studenoga 2019. | 10 |
| 2019/C 387/04 | Napomene s objašnjenjem kombinirane nomenklature Europske unije | 11 |
| 2019/C .../... | Obavijest Komisije o važećim kamatnim stopama na iznose povrata državnih potpora i referentnim/diskontnim stopama koje se primjenjuju od 1. prosinca 2019. | 14 |

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2019/C 387/03

Tečajna lista eura — 14. studenoga 2019.

10

2019/C 387/04

Napomene s objašnjenjem kombinirane nomenklature Europske unije

11

2019/C .../...

Obavijest Komisije o važećim kamatnim stopama na iznose povrata državnih potpora i referentnim/diskontnim stopama koje se primjenjuju od 1. prosinca 2019.

14

---

| | V.   Objave |
| --- | --- |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA |
| | Europska komisija |
| 2019/C 387/06 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.9555 – Recruit/MUBK/JV) Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 15 |
| 2019/C 387/07 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.9360 – Daimler/Geely/JV) (
  1
  ) | 17 |

V.   Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

2019/C 387/06

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.9555 – Recruit/MUBK/JV) Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

15

2019/C 387/07

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.9360 – Daimler/Geely/JV) (
  1
  )

1

17

---

| | |
| --- | --- |
| | ISPRAVCI Ispravak Izjave Komisije povezane člankom 14. stavkom 2. o suradnji s agencijama Unije ( Službeni list Europske unije C 347 od 14. listopada 2019. ) | 18 |

ISPRAVCI Ispravak Izjave Komisije povezane člankom 14. stavkom 2. o suradnji s agencijama Unije ( Službeni list Europske unije C 347 od 14. listopada 2019. )

( Službeni list Europske unije C 347 od 14. listopada 2019. )

18

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

PREPORUKE

Vijeće Europske unije

| 15.11.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 387/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 387/1

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 8. studenoga 2019.

o pristupu radnika i samozaposlenih osoba socijalnoj zaštiti

(2019/C 387/01)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 292. u vezi s člancima 153. i 352.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 3. Ugovora o Europskoj uniji ciljevi su Unije, među ostalim, promicanje dobrobiti njezinih naroda i rad na održivom razvoju Europe koji se temelji na visokokonkurentnom socijalnom tržišnom gospodarstvu, s ciljem pune zaposlenosti i društvenog napretka. Unija treba suzbijati socijalnu isključenost i diskriminaciju, promicati socijalnu pravdu i zaštitu, ravnopravnost žena i muškaraca, međugeneracijsku solidarnost i zaštitu prava djeteta. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 3. Ugovora o Europskoj uniji ciljevi su Unije, među ostalim, promicanje dobrobiti njezinih naroda i rad na održivom razvoju Europe koji se temelji na visokokonkurentnom socijalnom tržišnom gospodarstvu, s ciljem pune zaposlenosti i društvenog napretka. Unija treba suzbijati socijalnu isključenost i diskriminaciju, promicati socijalnu pravdu i zaštitu, ravnopravnost žena i muškaraca, međugeneracijsku solidarnost i zaštitu prava djeteta.

| (2) | U skladu s člankom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) pri utvrđivanju i provedbi svojih politika i aktivnosti, Unija treba uzimati u obzir zahtjeve povezane s promicanjem visoke razine zapošljavanja, jamstvom dostatne socijalne zaštite, borbom protiv društvene isključenosti te visokom razinom obrazovanja, osposobljavanja i zaštite zdravlja ljudi. |
| --- | --- |

(2)

U skladu s člankom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) pri utvrđivanju i provedbi svojih politika i aktivnosti, Unija treba uzimati u obzir zahtjeve povezane s promicanjem visoke razine zapošljavanja, jamstvom dostatne socijalne zaštite, borbom protiv društvene isključenosti te visokom razinom obrazovanja, osposobljavanja i zaštite zdravlja ljudi.

| (3) | Člankom 153. stavkom 1. točkom (c) UFEU-a Uniji se omogućuje da podupire i dopunjuje aktivnosti država članica u području socijalne sigurnosti i socijalne zaštite radnika. Unija također može djelovati radi rješavanja izazova koji se odnose na pristup samozaposlenih osoba socijalnoj zaštiti na temelju članka 352. UFEU-a, koji sadržava odredbu kojom se Vijeću omogućuje da usvoji odgovarajuće mjere za postizanje ciljeva utvrđenih Ugovorima ako Ugovorima nisu predviđene potrebne ovlasti. |
| --- | --- |

(3)

Člankom 153. stavkom 1. točkom (c) UFEU-a Uniji se omogućuje da podupire i dopunjuje aktivnosti država članica u području socijalne sigurnosti i socijalne zaštite radnika. Unija također može djelovati radi rješavanja izazova koji se odnose na pristup samozaposlenih osoba socijalnoj zaštiti na temelju članka 352. UFEU-a, koji sadržava odredbu kojom se Vijeću omogućuje da usvoji odgovarajuće mjere za postizanje ciljeva utvrđenih Ugovorima ako Ugovorima nisu predviđene potrebne ovlasti.

| (4) | Europski parlament, Vijeće i Komisija svečano su proglasili europski stup socijalnih prava 17. studenoga 2017. U 12. načelu europskog stupa socijalnih prava navodi se da bez obzira na vrstu i trajanje radnog odnosa radnici, a u usporedivim uvjetima i samozaposlene osobe, imaju pravo na dostatnu socijalnu zaštitu. |
| --- | --- |

(4)

Europski parlament, Vijeće i Komisija svečano su proglasili europski stup socijalnih prava 17. studenoga 2017. U 12. načelu europskog stupa socijalnih prava navodi se da bez obzira na vrstu i trajanje radnog odnosa radnici, a u usporedivim uvjetima i samozaposlene osobe, imaju pravo na dostatnu socijalnu zaštitu.

| (5) | Socijalni partneri obvezali su se da će i dalje pridonositi Europi koja ispunjava svoje obveze prema svojim radnicima i poduzetnicima. |
| --- | --- |

(5)

Socijalni partneri obvezali su se da će i dalje pridonositi Europi koja ispunjava svoje obveze prema svojim radnicima i poduzetnicima.

| (6) | U rezoluciji od 19.siječnja 2017. o europskom stupu socijalnih prava Europski parlament naglasio je potrebu za dostatnom socijalnom zaštitom i socijalnim ulaganjima tijekom čitavog života građana, omogućujući svima da u potpunosti sudjeluju u društvu i gospodarstvu i održavaju dostojan životni standard. |
| --- | --- |

(6)

U rezoluciji od 19.siječnja 2017. o europskom stupu socijalnih prava Europski parlament naglasio je potrebu za dostatnom socijalnom zaštitom i socijalnim ulaganjima tijekom čitavog života građana, omogućujući svima da u potpunosti sudjeluju u društvu i gospodarstvu i održavaju dostojan životni standard.

| (7) | Europski gospodarski i socijalni odbor u svojem mišljenju o komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Pokretanje javne rasprave o europskom stupu socijalnih prava naglasio je potrebu da se svim radnicima osiguraju temeljni standardi rada i dostatna socijalna zaštita. |
| --- | --- |

(7)

Europski gospodarski i socijalni odbor u svojem mišljenju o komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Pokretanje javne rasprave o europskom stupu socijalnih prava naglasio je potrebu da se svim radnicima osiguraju temeljni standardi rada i dostatna socijalna zaštita.

| (8) | Sustavi socijalne zaštite u svojim različitim oblicima temelj su europskog socijalnog modela i socijalnog tržišnog gospodarstva koje dobro funkcionira. Ključna funkcija socijalne zaštite jest zaštititi građane od financijskih posljedica socijalnih rizika poput bolesti, starosti, nesreća na radu i gubitka posla, spriječiti i ublažiti siromaštvo te održati pristojan životni standard. Dobro osmišljeni sustavi socijalne zaštite također mogu olakšati sudjelovanje na tržištu rada doprinosom aktivaciji te podupiranjem povratka na posao i prelaska na tržištu rada pojedinaca koji mijenjaju poslove, počinju ili prestaju raditi, osnivaju poduzeće ili ga zatvaraju. Oni doprinose konkurentnosti i održivom rastu jer potiču ulaganja u ljudski kapital i mogu pomoći da se ljudski resursi preusmjere u nove i dinamične gospodarske sektore. Oni djeluju i kao automatski stabilizatori ujednačavanjem potrošnje tijekom poslovnog ciklusa. |
| --- | --- |

(8)

Sustavi socijalne zaštite u svojim različitim oblicima temelj su europskog socijalnog modela i socijalnog tržišnog gospodarstva koje dobro funkcionira. Ključna funkcija socijalne zaštite jest zaštititi građane od financijskih posljedica socijalnih rizika poput bolesti, starosti, nesreća na radu i gubitka posla, spriječiti i ublažiti siromaštvo te održati pristojan životni standard. Dobro osmišljeni sustavi socijalne zaštite također mogu olakšati sudjelovanje na tržištu rada doprinosom aktivaciji te podupiranjem povratka na posao i prelaska na tržištu rada pojedinaca koji mijenjaju poslove, počinju ili prestaju raditi, osnivaju poduzeće ili ga zatvaraju. Oni doprinose konkurentnosti i održivom rastu jer potiču ulaganja u ljudski kapital i mogu pomoći da se ljudski resursi preusmjere u nove i dinamične gospodarske sektore. Oni djeluju i kao automatski stabilizatori ujednačavanjem potrošnje tijekom poslovnog ciklusa.

| (9) | Socijalna zaštita može se pružati naknadama u naravi ili u novcu. Obično se pruža putem univerzalnih sustava kojima se štite svi pojedinci i koji se financiraju iz općih poreza i/ili putem sustava kojima se štite osobe na tržištu rada, koji se često temelje na doprinosima povezanima s dohotkom od rada tih osoba. Socijalna zaštita obuhvaća nekoliko grana koje pokrivaju niz socijalnih rizika, od starosti do bolesti ili nezaposlenosti. Ova Preporuka odnosi se na grane socijalne zaštite koje su često uže povezane sa sudjelovanjem na tržištu rada i kojima se većinom osigurava zaštita od gubitka dohotka od rada u slučaju pojave određenog rizika. Ova Preporuka ne primjenjuje se na osiguravanje pristupa socijalnoj pomoći i programima minimalnog dohotka. Njome se dopunjuju postojeće smjernice na razini Unije o socijalnim službama i socijalnoj pomoći te o aktivnom uključivanju osoba isključenih s tržišta rada, kao što je Preporuka Komisije od 3. listopada 2008. o aktivnom uključivanju osoba isključenih s tržišta rada. |
| --- | --- |

(9)

Socijalna zaštita može se pružati naknadama u naravi ili u novcu. Obično se pruža putem univerzalnih sustava kojima se štite svi pojedinci i koji se financiraju iz općih poreza i/ili putem sustava kojima se štite osobe na tržištu rada, koji se često temelje na doprinosima povezanima s dohotkom od rada tih osoba. Socijalna zaštita obuhvaća nekoliko grana koje pokrivaju niz socijalnih rizika, od starosti do bolesti ili nezaposlenosti. Ova Preporuka odnosi se na grane socijalne zaštite koje su često uže povezane sa sudjelovanjem na tržištu rada i kojima se većinom osigurava zaštita od gubitka dohotka od rada u slučaju pojave određenog rizika. Ova Preporuka ne primjenjuje se na osiguravanje pristupa socijalnoj pomoći i programima minimalnog dohotka. Njome se dopunjuju postojeće smjernice na razini Unije o socijalnim službama i socijalnoj pomoći te o aktivnom uključivanju osoba isključenih s tržišta rada, kao što je Preporuka Komisije od 3. listopada 2008. o aktivnom uključivanju osoba isključenih s tržišta rada.

| (10) | U protekla su dva desetljeća globalizacija, tehnološki razvoj, promjene u individualnim preferencijama i starenje stanovništva bili pokretači promjena na tržištima rada Unije, a to će biti i u budućnosti. Zapošljavanje će biti sve raznovrsnije, a karijere sve manje linearne. |
| --- | --- |

(10)

U protekla su dva desetljeća globalizacija, tehnološki razvoj, promjene u individualnim preferencijama i starenje stanovništva bili pokretači promjena na tržištima rada Unije, a to će biti i u budućnosti. Zapošljavanje će biti sve raznovrsnije, a karijere sve manje linearne.

| (11) | Na tržištima rada Unije osim ugovora o radu u punom radnom vremenu u neograničenom trajanju postoje razni radni odnosi i oblici samozapošljavanja. Neki od njih na tržištu rada postoje već dugo (poput rada na određeno vrijeme, privremenog rada, rada u nepunom radnom vremenu, rada u kućanstvu ili pripravništva), dok su se drugi, poput rada na zahtjev, rada na osnovi vrijednosnih kupona i rada putem platformi, razvili nedavno i postali važniji od 2000-ih. |
| --- | --- |

(11)

Na tržištima rada Unije osim ugovora o radu u punom radnom vremenu u neograničenom trajanju postoje razni radni odnosi i oblici samozapošljavanja. Neki od njih na tržištu rada postoje već dugo (poput rada na određeno vrijeme, privremenog rada, rada u nepunom radnom vremenu, rada u kućanstvu ili pripravništva), dok su se drugi, poput rada na zahtjev, rada na osnovi vrijednosnih kupona i rada putem platformi, razvili nedavno i postali važniji od 2000-ih.

| (12) | Posebno samozaposlene osobe čine heterogenu skupinu. Većina je pojedinaca dobrovoljno odlučila biti samozaposlena, sa zaposlenicima ili bez njih, preuzimajući rizik koji postajanje poduzetnikom nosi, dok je svaka peta osoba postala samozaposlena osoba jer nije mogla pronaći posao kao zaposlenik. |
| --- | --- |

(12)

Posebno samozaposlene osobe čine heterogenu skupinu. Većina je pojedinaca dobrovoljno odlučila biti samozaposlena, sa zaposlenicima ili bez njih, preuzimajući rizik koji postajanje poduzetnikom nosi, dok je svaka peta osoba postala samozaposlena osoba jer nije mogla pronaći posao kao zaposlenik.

| (13) | Budući da se tržišta rada razvijaju, nužno je također razvijati sustave socijalne zaštite u njihovim različitim oblicima kako bi se osiguralo da europski socijalni model bude otporan na buduće izazove te da se njime društvima i gospodarstvima Unije omogućuje da iskoriste budući svijet rada na najbolji mogući način. Međutim, u većini država članica pravila kojima se uređuju doprinosi i prava u sustavima socijalne zaštite još se uvelike temelje na ugovorima u punom radnom vremenu u neograničenom trajanju između radnika i jednog poslodavca, dok su druge skupine radnika i samozaposlene osobe obuhvaćene tek marginalno. Dokazi upućuju na to da pojedini nestandardni radnici i pojedine samozaposlene osobe imaju nedovoljan pristup granama socijalne zaštite koje su uže povezane sa sudjelovanjem na tržištu rada. Tek je nekoliko država članica pokrenulo reforme radi prilagođavanja sustavâ socijalne zaštite promjenjivoj prirodi rada kako bi se bolje zaštitili pogođeni radnici i samozaposlene osobe. U različitim su državama članicama i granama socijalne zaštite poboljšanja bila različita. |
| --- | --- |

(13)

Budući da se tržišta rada razvijaju, nužno je također razvijati sustave socijalne zaštite u njihovim različitim oblicima kako bi se osiguralo da europski socijalni model bude otporan na buduće izazove te da se njime društvima i gospodarstvima Unije omogućuje da iskoriste budući svijet rada na najbolji mogući način. Međutim, u većini država članica pravila kojima se uređuju doprinosi i prava u sustavima socijalne zaštite još se uvelike temelje na ugovorima u punom radnom vremenu u neograničenom trajanju između radnika i jednog poslodavca, dok su druge skupine radnika i samozaposlene osobe obuhvaćene tek marginalno. Dokazi upućuju na to da pojedini nestandardni radnici i pojedine samozaposlene osobe imaju nedovoljan pristup granama socijalne zaštite koje su uže povezane sa sudjelovanjem na tržištu rada. Tek je nekoliko država članica pokrenulo reforme radi prilagođavanja sustavâ socijalne zaštite promjenjivoj prirodi rada kako bi se bolje zaštitili pogođeni radnici i samozaposlene osobe. U različitim su državama članicama i granama socijalne zaštite poboljšanja bila različita.

| (14) | Dugoročno bi nedostaci u pristupu socijalnoj zaštiti mogli ugroziti dobrobit i zdravlje pojedinaca i doprinijeti većoj ekonomskoj nesigurnosti, riziku od siromaštva i nejednakostima. Oni bi također mogli dovesti do nedovoljne razine ulaganja u ljudski kapital, smanjiti povjerenje u institucije i ograničiti gospodarski rast. Takvi nedostaci mogli bi također smanjiti prihode za socijalnu zaštitu ako sve veći broj ljudi ne doprinosi sustavima. |
| --- | --- |

(14)

Dugoročno bi nedostaci u pristupu socijalnoj zaštiti mogli ugroziti dobrobit i zdravlje pojedinaca i doprinijeti većoj ekonomskoj nesigurnosti, riziku od siromaštva i nejednakostima. Oni bi također mogli dovesti do nedovoljne razine ulaganja u ljudski kapital, smanjiti povjerenje u institucije i ograničiti gospodarski rast. Takvi nedostaci mogli bi također smanjiti prihode za socijalnu zaštitu ako sve veći broj ljudi ne doprinosi sustavima.

| (15) | Može se reći da su radnici i samozaposlene osobe formalno osigurani u određenoj grani socijalne zaštite ako je u važećem zakonodavstvu ili važećem kolektivnom ugovoru utvrđeno da imaju pravo sudjelovati u sustavu socijalne zaštite u toj određenoj grani. Formalno osiguranje može se pružiti u okviru obveznih ili dobrovoljnih sustava. Dobrovoljnim sustavima pojedincima se omogućuje da pristupe sustavu (klauzule o sudjelovanju) ili se njima automatski obuhvaćaju sve osobe koje pripadaju ciljnoj skupini dajući im mogućnost da izađu iz sustava ako to žele (klauzule o izuzimanju). Dokazi upućuju na to dobrovoljni sustavi s klauzulama o izuzimanju imaju višu stopu članstva i stoga pružaju bolju pokrivenost nego dobrovoljni sustavi s klauzulama o sudjelovanju. |
| --- | --- |

(15)

Može se reći da su radnici i samozaposlene osobe formalno osigurani u određenoj grani socijalne zaštite ako je u važećem zakonodavstvu ili važećem kolektivnom ugovoru utvrđeno da imaju pravo sudjelovati u sustavu socijalne zaštite u toj određenoj grani. Formalno osiguranje može se pružiti u okviru obveznih ili dobrovoljnih sustava. Dobrovoljnim sustavima pojedincima se omogućuje da pristupe sustavu (klauzule o sudjelovanju) ili se njima automatski obuhvaćaju sve osobe koje pripadaju ciljnoj skupini dajući im mogućnost da izađu iz sustava ako to žele (klauzule o izuzimanju). Dokazi upućuju na to dobrovoljni sustavi s klauzulama o izuzimanju imaju višu stopu članstva i stoga pružaju bolju pokrivenost nego dobrovoljni sustavi s klauzulama o sudjelovanju.

| (16) | Može se reći da su radnici i samozaposlene osobe djelotvorno obuhvaćeni određenom granom socijalne zaštite ako imaju mogućnost steći dostatne naknade i pristupiti određenoj razini naknada u slučaju nastupa odgovarajućeg rizika. Osobi se može dopustiti formalni pristup, a da stvarno ne može steći i iskoristiti prava na naknade. |
| --- | --- |

(16)

Može se reći da su radnici i samozaposlene osobe djelotvorno obuhvaćeni određenom granom socijalne zaštite ako imaju mogućnost steći dostatne naknade i pristupiti određenoj razini naknada u slučaju nastupa odgovarajućeg rizika. Osobi se može dopustiti formalni pristup, a da stvarno ne može steći i iskoristiti prava na naknade.

| (17) | Socijalna zaštita smatra se dostatnom ako pojedincima omogućuje da održavaju pristojan životni standard, da na razuman način nadoknade gubitak dohotka i žive dostojanstveno te ako ih štiti od siromaštva i istodobno doprinosi, prema potrebi, aktivaciji i olakšava povratak na posao. Pri procjeni dostatnosti sustava socijalne zaštite države članice potrebno je uzeti u obzir taj sustav u cjelini, što znači da je potrebno razmotriti sve naknade za socijalnu zaštitu u toj državi članici. |
| --- | --- |

(17)

Socijalna zaštita smatra se dostatnom ako pojedincima omogućuje da održavaju pristojan životni standard, da na razuman način nadoknade gubitak dohotka i žive dostojanstveno te ako ih štiti od siromaštva i istodobno doprinosi, prema potrebi, aktivaciji i olakšava povratak na posao. Pri procjeni dostatnosti sustava socijalne zaštite države članice potrebno je uzeti u obzir taj sustav u cjelini, što znači da je potrebno razmotriti sve naknade za socijalnu zaštitu u toj državi članici.

| (18) | U pojedinim su državama članicama određene kategorije radnika, poput radnika u skraćenom nepunom radnom vremenu, sezonskih radnika, radnika na zahtjev, radnika koji rade putem platformi i radnika ili pripravnika koji rade preko poduzeća za privremeno zapošljavanje, isključene iz sustava socijalne zaštite. Štoviše, radnici koji nemaju ugovor u punom radnom vremenu u neograničenom trajanju mogu naići na poteškoće kada žele biti djelotvorno obuhvaćeni socijalnom zaštitom jer možda ne ispunjavaju kriterije za stjecanje prava na isplatu naknada iz sustava socijalne zaštite koji se temelje na doprinosima. U pojedinim su državama članicama samozaposlene osobe potpuno isključene iz formalnog pristupa ključnim sustavima socijalne zaštite; u drugim državama članicama mogu im pristupiti na dobrovoljnoj osnovi. Dobrovoljno osiguranje moglo bi biti odgovarajuće rješenje kada je riječ o osiguranju u slučaju nezaposlenosti, što je uže povezano s poduzetničkim rizikom; dobrovoljno osiguranje manje je opravdano kada je riječ o drugim rizicima, poput bolesti, koji uglavnom nisu povezani sa statusom pojedine osobe na tržištu rada. |
| --- | --- |

(18)

U pojedinim su državama članicama određene kategorije radnika, poput radnika u skraćenom nepunom radnom vremenu, sezonskih radnika, radnika na zahtjev, radnika koji rade putem platformi i radnika ili pripravnika koji rade preko poduzeća za privremeno zapošljavanje, isključene iz sustava socijalne zaštite. Štoviše, radnici koji nemaju ugovor u punom radnom vremenu u neograničenom trajanju mogu naići na poteškoće kada žele biti djelotvorno obuhvaćeni socijalnom zaštitom jer možda ne ispunjavaju kriterije za stjecanje prava na isplatu naknada iz sustava socijalne zaštite koji se temelje na doprinosima. U pojedinim su državama članicama samozaposlene osobe potpuno isključene iz formalnog pristupa ključnim sustavima socijalne zaštite; u drugim državama članicama mogu im pristupiti na dobrovoljnoj osnovi. Dobrovoljno osiguranje moglo bi biti odgovarajuće rješenje kada je riječ o osiguranju u slučaju nezaposlenosti, što je uže povezano s poduzetničkim rizikom; dobrovoljno osiguranje manje je opravdano kada je riječ o drugim rizicima, poput bolesti, koji uglavnom nisu povezani sa statusom pojedine osobe na tržištu rada.

| (19) | Pravila kojima se uređuju prava mogla bi biti na štetu nestandardnih radnika i samozaposlenih osoba. Posebno dohodovni pragovi i vremenski okviri (razdoblja za stjecanje prava, razdoblja čekanja, minimalna razdoblja rada, razdoblje isplate naknade) mogu predstavljati neopravdano veliku prepreku za pristup socijalnoj zaštiti za pojedine skupine nestandardnih radnika i za samozaposlene osobe. Općenito su utvrđene dvije skupine pitanja: prvo, zbog postojećih razlika između pravila koja se primjenjuju na standardne zaposlenike i onih koja se primjenjuju na osobe s nestandardnim zaposlenjem ili na samozaposlene osobe jedna skupina mogla bi biti nepotrebno sankcionirana; drugo, primjena istih pravila na sve skupine mogla bi dovesti do toga da osobe bez standardnog zaposlenja budu zakinute i mogla bi biti neprilagođena situaciji samozaposlenih osoba. U oba slučaja postoji prostor za bolju prilagodbu pravila situaciji specifičnih skupina zadržavajući pritom opće načelo univerzalnosti kako nitko na tržištu rada ne bi ostao neosiguran u slučaju nastupa socijalnog rizika. Možda će biti potrebne posebne mjere kako bi se izbjeglo da osobe uplaćuju u sustave koji se preklapaju, na primjer u slučaju kada obavljaju pomoćne poslove, a već su u potpunosti osigurane na svojem glavnom poslu. |
| --- | --- |

(19)

Pravila kojima se uređuju prava mogla bi biti na štetu nestandardnih radnika i samozaposlenih osoba. Posebno dohodovni pragovi i vremenski okviri (razdoblja za stjecanje prava, razdoblja čekanja, minimalna razdoblja rada, razdoblje isplate naknade) mogu predstavljati neopravdano veliku prepreku za pristup socijalnoj zaštiti za pojedine skupine nestandardnih radnika i za samozaposlene osobe. Općenito su utvrđene dvije skupine pitanja: prvo, zbog postojećih razlika između pravila koja se primjenjuju na standardne zaposlenike i onih koja se primjenjuju na osobe s nestandardnim zaposlenjem ili na samozaposlene osobe jedna skupina mogla bi biti nepotrebno sankcionirana; drugo, primjena istih pravila na sve skupine mogla bi dovesti do toga da osobe bez standardnog zaposlenja budu zakinute i mogla bi biti neprilagođena situaciji samozaposlenih osoba. U oba slučaja postoji prostor za bolju prilagodbu pravila situaciji specifičnih skupina zadržavajući pritom opće načelo univerzalnosti kako nitko na tržištu rada ne bi ostao neosiguran u slučaju nastupa socijalnog rizika. Možda će biti potrebne posebne mjere kako bi se izbjeglo da osobe uplaćuju u sustave koji se preklapaju, na primjer u slučaju kada obavljaju pomoćne poslove, a već su u potpunosti osigurane na svojem glavnom poslu.

| (20) | Kada pojedinci prelaze iz jednog statusa na tržištu rada u drugi, njihova se prava na socijalnu zaštitu ponekad ne mogu očuvati, akumulirati i/ili prenijeti, na primjer kada prelaze iz statusa zaposlenika u status samozaposlene osobe ili u status nezaposlene osobe, kada kombiniraju nesamostalan i samostalan rad i osnivaju ili zatvaraju poduzeće. Međutim, očuvanje, akumuliranje i/ili prenosivost prava iz jednog sustava u drugi ključni su za omogućivanje osobama koje kombiniraju ili mijenjaju poslove, ili prelaze iz statusa radnika u status samozaposlene osobe ili obrnuto, djelotvornog pristupa naknadama u sustavima socijalne zaštite koji se temelje na doprinosima i uživanje dostatnog osiguranja te za poticanje njihova sudjelovanja u slučaju dobrovoljnih sustava socijalne zaštite. |
| --- | --- |

(20)

Kada pojedinci prelaze iz jednog statusa na tržištu rada u drugi, njihova se prava na socijalnu zaštitu ponekad ne mogu očuvati, akumulirati i/ili prenijeti, na primjer kada prelaze iz statusa zaposlenika u status samozaposlene osobe ili u status nezaposlene osobe, kada kombiniraju nesamostalan i samostalan rad i osnivaju ili zatvaraju poduzeće. Međutim, očuvanje, akumuliranje i/ili prenosivost prava iz jednog sustava u drugi ključni su za omogućivanje osobama koje kombiniraju ili mijenjaju poslove, ili prelaze iz statusa radnika u status samozaposlene osobe ili obrnuto, djelotvornog pristupa naknadama u sustavima socijalne zaštite koji se temelje na doprinosima i uživanje dostatnog osiguranja te za poticanje njihova sudjelovanja u slučaju dobrovoljnih sustava socijalne zaštite.

| (21) | U pojedinim slučajevima naknade mogu biti nedostatne, tj. nedovoljne ili nepravodobne. One pojedincima možda ne omogućuju održavanje pristojnog životnog standarda ili dostojanstven život te možda ne omogućuju zaštitu pojedinaca od siromaštva. U takvim bi slučajevima mogao postojati prostor za poboljšanje dostatnosti, no istodobno treba voditi računa o potrebi omogućavanja mjera kojima se olakšava povratak na posao. Pravila kojima se uređuju doprinosi mogu narušiti jednake uvjete i biti na štetu pojedinih kategorija radnika i na štetu samozaposlenih osoba. Na primjer, doprinosi za socijalnu zaštitu za samozaposlene osobe mogu uključivati doprinose koji ne ovise o dohotku ili se mogu utvrđivati na temelju prošlog dohotka ili pretpostavki o budućem dohotku. To za pojedinca može dovesti do problema s likvidnošću ako njegov dohodak padne ispod procijenjenog dohotka. Ako država članica odluči odrediti dohodovni prag ispod kojeg dotični radnik ili dotična samozaposlena osoba ne podliježe obvezi plaćanja doprinosa za osiguranje, smanjenja i druge mjere progresivnosti trebali bi se primjenjivati, prema potrebi, jednako na radnike i samozaposlene osobe, ali oni ne bi trebali dovoditi do prijavljivanja prihoda koji je niži od ostvarenog prihoda. Općenito, smanjenja i druge mjere progresivnosti mogu se također upotrebljavati za promicanje prelazaka na manje nesigurne oblike zapošljavanja i za rješavanje problema segmentacije. |
| --- | --- |

(21)

U pojedinim slučajevima naknade mogu biti nedostatne, tj. nedovoljne ili nepravodobne. One pojedincima možda ne omogućuju održavanje pristojnog životnog standarda ili dostojanstven život te možda ne omogućuju zaštitu pojedinaca od siromaštva. U takvim bi slučajevima mogao postojati prostor za poboljšanje dostatnosti, no istodobno treba voditi računa o potrebi omogućavanja mjera kojima se olakšava povratak na posao. Pravila kojima se uređuju doprinosi mogu narušiti jednake uvjete i biti na štetu pojedinih kategorija radnika i na štetu samozaposlenih osoba. Na primjer, doprinosi za socijalnu zaštitu za samozaposlene osobe mogu uključivati doprinose koji ne ovise o dohotku ili se mogu utvrđivati na temelju prošlog dohotka ili pretpostavki o budućem dohotku. To za pojedinca može dovesti do problema s likvidnošću ako njegov dohodak padne ispod procijenjenog dohotka. Ako država članica odluči odrediti dohodovni prag ispod kojeg dotični radnik ili dotična samozaposlena osoba ne podliježe obvezi plaćanja doprinosa za osiguranje, smanjenja i druge mjere progresivnosti trebali bi se primjenjivati, prema potrebi, jednako na radnike i samozaposlene osobe, ali oni ne bi trebali dovoditi do prijavljivanja prihoda koji je niži od ostvarenog prihoda. Općenito, smanjenja i druge mjere progresivnosti mogu se također upotrebljavati za promicanje prelazaka na manje nesigurne oblike zapošljavanja i za rješavanje problema segmentacije.

| (22) | Trenutačna regulatorna složenost i trenutačna nedovoljna transparentnost u pogledu pravila socijalne zaštite u mnogim državama članicama mogu imati za posljedicu da su osobe nedovoljno upoznate sa svojim pravima i obvezama te načinima na koje mogu ostvarivati svoja prava i ispunjavati svoje obveze. To bi moglo doprinijeti i niskoj stopi uključivanja ili slabom sudjelovanju u sustavima socijalne zaštite, posebno u slučaju dobrovoljnih sustava. Transparentnost se može postići na različite načine, na primjer, slanjem ažuriranih obavijesti o pojedinačnim pravima, uspostavom internetskih alata za simulaciju prava na naknade i uspostavom jedinstvenih informacijskih centara na internetu i izvan interneta ili osobnih računa na internetu i izvan interneta. Digitalizacijom se posebno može doprinijeti poboljšanju transparentnosti za pojedince. |
| --- | --- |

(22)

Trenutačna regulatorna složenost i trenutačna nedovoljna transparentnost u pogledu pravila socijalne zaštite u mnogim državama članicama mogu imati za posljedicu da su osobe nedovoljno upoznate sa svojim pravima i obvezama te načinima na koje mogu ostvarivati svoja prava i ispunjavati svoje obveze. To bi moglo doprinijeti i niskoj stopi uključivanja ili slabom sudjelovanju u sustavima socijalne zaštite, posebno u slučaju dobrovoljnih sustava. Transparentnost se može postići na različite načine, na primjer, slanjem ažuriranih obavijesti o pojedinačnim pravima, uspostavom internetskih alata za simulaciju prava na naknade i uspostavom jedinstvenih informacijskih centara na internetu i izvan interneta ili osobnih računa na internetu i izvan interneta. Digitalizacijom se posebno može doprinijeti poboljšanju transparentnosti za pojedince.

| (23) | Nepostojanje statističkih podataka o obuhvatu socijalne zaštite razvrstanih prema vrsti radnog odnosa, dobi, spolu i državljanstvu može ograničiti mogućnosti za poboljšanje sposobnosti sustava socijalne zaštite da se prilagode promjenama u svijetu rada i odgovore na njih. |
| --- | --- |

(23)

Nepostojanje statističkih podataka o obuhvatu socijalne zaštite razvrstanih prema vrsti radnog odnosa, dobi, spolu i državljanstvu može ograničiti mogućnosti za poboljšanje sposobnosti sustava socijalne zaštite da se prilagode promjenama u svijetu rada i odgovore na njih.

| (24) | Nedostaci u pristupu socijalnoj zaštiti mogu imati štetne učinke u cijeloj Uniji, u smislu gospodarskih i fiskalnih posljedica. Od zajedničkog su interesa za države članice i mogu biti prepreke postizanju ključnih ciljeva Unije. |
| --- | --- |

(24)

Nedostaci u pristupu socijalnoj zaštiti mogu imati štetne učinke u cijeloj Uniji, u smislu gospodarskih i fiskalnih posljedica. Od zajedničkog su interesa za države članice i mogu biti prepreke postizanju ključnih ciljeva Unije.

| (25) | Zakonodavstvom Unije već je osigurano načelo jednakog postupanja među različitim vrstama radnih odnosa, zabranjena je svaka izravna ili neizravna diskriminacija na temelju spola u pitanjima zapošljavanja, rada, socijalne zaštite i pristupa robi i uslugama, osigurana je prenosivost i očuvanje prava u slučaju mobilnosti između država članica i zajamčeni su minimalni zahtjevi za stjecanje i očuvanje prava na dopunsku mirovinu preko granica, kao i minimalni zahtjevi u smislu transparentnosti strukovnih sustava. Ovom Preporukom ne dovode se u pitanje odredbe postojećeg prava Unije o pravima socijalne zaštite, a posebno Uredba (EZ) br. 883/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (1), direktive 2006/54/EZ (2), 2008/94/EZ (3), 2008/104/EZ (4), 2010/41/EU (5), (EU) 2016/2341 (6), (EU) 2019/1152 (7) i (EU) 2019/1158 (8) Europskog parlamenta i Vijeća te direktive Vijeća 79/7/EEZ (9), 93/103/EZ (10), 97/81/EZ (11)
  , 1999/70/EZ (12), 2004/113/EZ (13) i 2010/18/EU (14). |
| --- | --- |

(25)

Zakonodavstvom Unije već je osigurano načelo jednakog postupanja među različitim vrstama radnih odnosa, zabranjena je svaka izravna ili neizravna diskriminacija na temelju spola u pitanjima zapošljavanja, rada, socijalne zaštite i pristupa robi i uslugama, osigurana je prenosivost i očuvanje prava u slučaju mobilnosti između država članica i zajamčeni su minimalni zahtjevi za stjecanje i očuvanje prava na dopunsku mirovinu preko granica, kao i minimalni zahtjevi u smislu transparentnosti strukovnih sustava. Ovom Preporukom ne dovode se u pitanje odredbe postojećeg prava Unije o pravima socijalne zaštite, a posebno Uredba (EZ) br. 883/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (1), direktive 2006/54/EZ (2), 2008/94/EZ (3), 2008/104/EZ (4), 2010/41/EU (5), (EU) 2016/2341 (6), (EU) 2019/1152 (7) i (EU) 2019/1158 (8) Europskog parlamenta i Vijeća te direktive Vijeća 79/7/EEZ (9), 93/103/EZ (10), 97/81/EZ (11)
  , 1999/70/EZ (12), 2004/113/EZ (13) i 2010/18/EU (14).

| (26) | U Preporuci Vijeća 92/442/EEZ (15) utvrđeni su zajednički ciljevi u području socijalne zaštite, a države članice pozvane su da ispitaju mogućnost uvođenja i/ili razvoja odgovarajuće socijalne zaštite za samozaposlene osobe. Zahvaljujući tim zajednički definiranim ciljevima postala je moguća otvorena metoda koordinacije za socijalnu zaštitu i socijalno uključivanje, što je ključan instrument za potporu definiranju, provedbi i evaluaciji nacionalnih okvira socijalne zaštite i za poticanje uzajamne suradnje među državama članicama u tom području. |
| --- | --- |

(26)

U Preporuci Vijeća 92/442/EEZ (15) utvrđeni su zajednički ciljevi u području socijalne zaštite, a države članice pozvane su da ispitaju mogućnost uvođenja i/ili razvoja odgovarajuće socijalne zaštite za samozaposlene osobe. Zahvaljujući tim zajednički definiranim ciljevima postala je moguća otvorena metoda koordinacije za socijalnu zaštitu i socijalno uključivanje, što je ključan instrument za potporu definiranju, provedbi i evaluaciji nacionalnih okvira socijalne zaštite i za poticanje uzajamne suradnje među državama članicama u tom području.

| (27) | U okviru europskog semestra Godišnjim pregledom rasta za 2018. podsjeća se da je poboljšanje dostatnosti i obuhvata socijalne zaštite ključno za sprečavanje socijalne isključenosti, dok se u smjernicama za politike zapošljavanja utvrđenima u Odluci Vijeća (EU) 2018/1215 (16) države članice poziva da moderniziraju sustave socijalne zaštite. |
| --- | --- |

(27)

U okviru europskog semestra Godišnjim pregledom rasta za 2018. podsjeća se da je poboljšanje dostatnosti i obuhvata socijalne zaštite ključno za sprečavanje socijalne isključenosti, dok se u smjernicama za politike zapošljavanja utvrđenima u Odluci Vijeća (EU) 2018/1215 (16) države članice poziva da moderniziraju sustave socijalne zaštite.

| (28) | U Preporuci o minimalnim razinama socijalne zaštite iz 2012. (br. 202) Međunarodna organizacija rada preporučila je svojim članicama da u skladu s nacionalnim prilikama što je prije moguće uspostave i održavaju svoje minimalne razine socijalne zaštite koje sadržavaju temeljna jamstva socijalne sigurnosti. |
| --- | --- |

(28)

U Preporuci o minimalnim razinama socijalne zaštite iz 2012. (br. 202) Međunarodna organizacija rada preporučila je svojim članicama da u skladu s nacionalnim prilikama što je prije moguće uspostave i održavaju svoje minimalne razine socijalne zaštite koje sadržavaju temeljna jamstva socijalne sigurnosti.

| (29) | Komisija je u skladu s člankom 154. UFEU-a provela savjetovanje u dvije faze sa socijalnim partnerima o mogućem djelovanju kojim se nastoje riješiti izazovi pristupa socijalnoj zaštiti za osobe u svim oblicima zapošljavanja. Postupak utvrđen u članku 154. stavku 2. UFEU-a sam po sebi nije primjenjiv na djelovanje Unije radi rješavanja izazova povezanih sa samozaposlenim osobama na temelju članka 352. UFEU-a. Komisija je pozvala socijalne partnere da na dobrovoljnoj osnovi podijele svoja mišljenja u pogledu osoba koje su samozaposlene. |
| --- | --- |

(29)

Komisija je u skladu s člankom 154. UFEU-a provela savjetovanje u dvije faze sa socijalnim partnerima o mogućem djelovanju kojim se nastoje riješiti izazovi pristupa socijalnoj zaštiti za osobe u svim oblicima zapošljavanja. Postupak utvrđen u članku 154. stavku 2. UFEU-a sam po sebi nije primjenjiv na djelovanje Unije radi rješavanja izazova povezanih sa samozaposlenim osobama na temelju članka 352. UFEU-a. Komisija je pozvala socijalne partnere da na dobrovoljnoj osnovi podijele svoja mišljenja u pogledu osoba koje su samozaposlene.

| (30) | Komisija je također provela javno savjetovanje kako bi prikupila mišljenja različitih dionika i građana te je prikupila dokaze za procjenu socioekonomskih učinaka ove Preporuke. |
| --- | --- |

(30)

Komisija je također provela javno savjetovanje kako bi prikupila mišljenja različitih dionika i građana te je prikupila dokaze za procjenu socioekonomskih učinaka ove Preporuke.

| (31) | Ova Preporuke ne bi se trebala provoditi na način da se smanjuju prava utvrđena u postojećem pravu Unije u ovom području niti bi ta provedba trebala predstavljati valjane razloge za smanjenje opće razine zaštite koja se dodjeljuje radnicima u području obuhvaćenom ovom Preporukom. |
| --- | --- |

(31)

Ova Preporuke ne bi se trebala provoditi na način da se smanjuju prava utvrđena u postojećem pravu Unije u ovom području niti bi ta provedba trebala predstavljati valjane razloge za smanjenje opće razine zaštite koja se dodjeljuje radnicima u području obuhvaćenom ovom Preporukom.

| (32) | U ovoj Preporuci trebalo bi izbjegavati nametanje administrativnih, financijskih ili pravnih ograničenja na način kojim bi se otežali osnivanje ili razvoj malih i srednjih poduzeća (MSP-ovi). Stoga se države članice poziva da procijene učinak svojih reformi na MSP-ove kako bi osigurale da učinak na MSP-ove ne bude neproporcionalan, a posebnu je pozornost potrebno posvetiti mikropoduzećima i administrativnom opterećenju, te da objave rezultate takvih procjena. |
| --- | --- |

(32)

U ovoj Preporuci trebalo bi izbjegavati nametanje administrativnih, financijskih ili pravnih ograničenja na način kojim bi se otežali osnivanje ili razvoj malih i srednjih poduzeća (MSP-ovi). Stoga se države članice poziva da procijene učinak svojih reformi na MSP-ove kako bi osigurale da učinak na MSP-ove ne bude neproporcionalan, a posebnu je pozornost potrebno posvetiti mikropoduzećima i administrativnom opterećenju, te da objave rezultate takvih procjena.

| (33) | Ovom se Preporukom ne bi trebala dodatno pogoršati likvidnost trgovačkih društava, posebno MSP-ova, u slučaju kada zakašnjele isplate javnih tijela negativno utječu na njihovu financijsku situaciju. |
| --- | --- |

(33)

Ovom se Preporukom ne bi trebala dodatno pogoršati likvidnost trgovačkih društava, posebno MSP-ova, u slučaju kada zakašnjele isplate javnih tijela negativno utječu na njihovu financijsku situaciju.

| (34) | U osmišljavanje reformi države članice mogu uključiti dionike, među ostalim socijalne partnere. |
| --- | --- |

(34)

U osmišljavanje reformi države članice mogu uključiti dionike, među ostalim socijalne partnere.

| (35) | Ovom Preporukom ne dovode se u pitanje ovlasti država članica da organiziraju svoje sustave socijalne zaštite. Isključiva nadležnost država članica s obzirom na organizaciju njihovih sustava socijalne zaštite obuhvaća, među ostalim, odluke o uspostavi i financiranju tih sustava i s njima povezanih institucija te o upravljanju njima, kao i o razini, sadržaju i dodjeli naknada, razini doprinosâ i uvjetima pristupa. Uzimajući u obzir razlike među nacionalnim sustavima, ovom se Preporukom države članice ne sprečava u zadržavanju ili donošenju naprednijih odredaba o socijalnoj zaštiti od onih koje se u njoj preporučuju. |
| --- | --- |

(35)

Ovom Preporukom ne dovode se u pitanje ovlasti država članica da organiziraju svoje sustave socijalne zaštite. Isključiva nadležnost država članica s obzirom na organizaciju njihovih sustava socijalne zaštite obuhvaća, među ostalim, odluke o uspostavi i financiranju tih sustava i s njima povezanih institucija te o upravljanju njima, kao i o razini, sadržaju i dodjeli naknada, razini doprinosâ i uvjetima pristupa. Uzimajući u obzir razlike među nacionalnim sustavima, ovom se Preporukom države članice ne sprečava u zadržavanju ili donošenju naprednijih odredaba o socijalnoj zaštiti od onih koje se u njoj preporučuju.

| (36) | Ovom Preporukom poštuju se temeljna prava i načela priznata Poveljom Europske unije o temeljnim pravima. Ovom se Preporukom posebno nastoji promicati primjena članka 34. Povelje Europske unije o temeljnim pravima. |
| --- | --- |

(36)

Ovom Preporukom poštuju se temeljna prava i načela priznata Poveljom Europske unije o temeljnim pravima. Ovom se Preporukom posebno nastoji promicati primjena članka 34. Povelje Europske unije o temeljnim pravima.

| (37) | Financijska održivost sustava socijalne zaštite ključna je za otpornost, učinkovitost i djelotvornost takvih sustava. Provedba ove Preporuke ne bi trebala znatno utjecati na financijsku ravnotežu sustava socijalne zaštite država članica, |
| --- | --- |

(37)

Financijska održivost sustava socijalne zaštite ključna je za otpornost, učinkovitost i djelotvornost takvih sustava. Provedba ove Preporuke ne bi trebala znatno utjecati na financijsku ravnotežu sustava socijalne zaštite država članica,

DONIJELO JE OVU PREPORUKU:

Cilj i područje primjene

| 1. | Državama članicama preporučuje se:






  1.1 | da svim radnicima i samozaposlenim osobama u državama članicama omoguće pristup dostatnoj socijalnoj zaštiti, u skladu s ovom Preporukom i ne dovodeći u pitanje ovlasti država članica da organiziraju svoje sustave socijalne zaštite; |
| --- | --- | --- |

1.

1.1

da svim radnicima i samozaposlenim osobama u državama članicama omoguće pristup dostatnoj socijalnoj zaštiti, u skladu s ovom Preporukom i ne dovodeći u pitanje ovlasti država članica da organiziraju svoje sustave socijalne zaštite;

| 1.2 | da uspostave minimalne standarde u području socijalne zaštite radnika i samozaposlenih osoba, u skladu s ovom Preporukom. Socijalna zaštita može se pružati kombinacijom sustava, bilo javno organiziranih sustava ili sustava čija je organizacija prenesena na socijalne partnere ili druge subjekte, u skladu s temeljnim načelima nacionalnih sustava socijalne zaštite. Proizvodi privatnog osiguranja nisu obuhvaćeni područjem primjene ove Preporuke. U skladu s člankom 153. stavkom 4. UFEU-a države članice imaju pravo definirati razinu doprinosa i odlučiti o tome koja je kombinacija sustava odgovarajuća. |
| --- | --- |

1.2

da uspostave minimalne standarde u području socijalne zaštite radnika i samozaposlenih osoba, u skladu s ovom Preporukom. Socijalna zaštita može se pružati kombinacijom sustava, bilo javno organiziranih sustava ili sustava čija je organizacija prenesena na socijalne partnere ili druge subjekte, u skladu s temeljnim načelima nacionalnih sustava socijalne zaštite. Proizvodi privatnog osiguranja nisu obuhvaćeni područjem primjene ove Preporuke. U skladu s člankom 153. stavkom 4. UFEU-a države članice imaju pravo definirati razinu doprinosa i odlučiti o tome koja je kombinacija sustava odgovarajuća.

| 2. | Ovom Preporukom obuhvaća se pravo na sudjelovanje u sustavu, kao i na stjecanje i ostvarivanje prava. Državama članicama posebno se preporučuje da osiguraju sljedeće za sve radnike i samozaposlene osobe:






  (a) | formalno osiguranje; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

formalno osiguranje;

| (b) | djelotvoran obuhvat; |
| --- | --- |

(b)

djelotvoran obuhvat;

| (c) | dostatnost; |
| --- | --- |

(c)

dostatnost;

| (d) | transparentnost. |
| --- | --- |

(d)

transparentnost.

| 3. | Ova Preporuka primjenjuje se na






  3.1. | radnike i samozaposlene osobe, uključujući osobe koje prelaze iz jednog od tih statusa u drugi ili koje imaju oba navedena statusa, kao i osobe koje prestanu raditi zbog pojave jednog od rizika obuhvaćenih socijalnom zaštitom; |
| --- | --- | --- |

3.

3.1.

radnike i samozaposlene osobe, uključujući osobe koje prelaze iz jednog od tih statusa u drugi ili koje imaju oba navedena statusa, kao i osobe koje prestanu raditi zbog pojave jednog od rizika obuhvaćenih socijalnom zaštitom;

| 3.2. | sljedeće grane socijalne zaštite u mjeri u kojoj se one pružaju u državama članicama:






  (a) | naknade za nezaposlene; |
| --- | --- | --- |

3.2.

sljedeće grane socijalne zaštite u mjeri u kojoj se one pružaju u državama članicama:

(a)

naknade za nezaposlene;

| (b) | naknade za vrijeme bolovanja i zdravstveno osiguranje; |
| --- | --- |

(b)

naknade za vrijeme bolovanja i zdravstveno osiguranje;

| (c) | naknade za rodiljni i roditeljski dopust; |
| --- | --- |

(c)

naknade za rodiljni i roditeljski dopust;

| (d) | naknade za invalidnost; |
| --- | --- |

(d)

naknade za invalidnost;

| (e) | davanja za starost i davanja za nadživjele osobe; |
| --- | --- |

(e)

davanja za starost i davanja za nadživjele osobe;

| (f) | naknade za nesreće na radu i profesionalne bolesti. |
| --- | --- |

(f)

naknade za nesreće na radu i profesionalne bolesti.

| 4. | Ova Preporuka ne primjenjuje se na osiguravanje pristupa socijalnoj pomoći i programima minimalnog dohotka. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Iako se uviđa da bi se na radnike i samozaposlene osobe mogla primjenjivati različita pravila, na sve radnike i samozaposlene osobe primjenjuju se načela formalnog osiguranja, djelotvornog obuhvata, dostatnosti i transparentnosti definirana u ovoj Preporuci. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Ovom Preporukom ne sprečava se države članice u zadržavanju ili donošenju naprednijih odredaba o socijalnoj zaštiti od onih koje su utvrđene u ovoj Preporuci. Ovom Preporukom ne ograničava se autonomija socijalnih partnera ako su oni odgovorni za uspostavu sustava socijalne zaštite i upravljanje njima. |
| --- | --- |

6.

Definicije

| 7. | Za potrebe ove Preporuke primjenjuju se sljedeće definicije:






  (a) | „vrsta radnog odnosa” znači jedna od raznih vrsta odnosa između radnika i poslodavca, koja se može razlikovati ovisno o trajanju zaposlenja, broju radnih sati ili drugim uvjetima radnog odnosa; |
| --- | --- | --- |

7.

(a)

„vrsta radnog odnosa” znači jedna od raznih vrsta odnosa između radnika i poslodavca, koja se može razlikovati ovisno o trajanju zaposlenja, broju radnih sati ili drugim uvjetima radnog odnosa;

| (b) | „status na tržištu rada” znači status osobe koja radi u okviru radnog odnosa (radnik) ili status osobe koja radi za sebe (samozaposlena osoba); |
| --- | --- |

(b)

„status na tržištu rada” znači status osobe koja radi u okviru radnog odnosa (radnik) ili status osobe koja radi za sebe (samozaposlena osoba);

| (c) | „sustav socijalne zaštite” znači poseban okvir pravila za pružanje naknada korisnicima koji na njih imaju pravo kojim se utvrđuju osobno područje primjene programa, uvjeti za ostvarivanje prava, vrste, iznosi, trajanje i druge karakteristike naknada, kao i financiranje (doprinosi, opće oporezivanje, drugi izvori financiranja) te upravljanje programom; |
| --- | --- |

(c)

„sustav socijalne zaštite” znači poseban okvir pravila za pružanje naknada korisnicima koji na njih imaju pravo kojim se utvrđuju osobno područje primjene programa, uvjeti za ostvarivanje prava, vrste, iznosi, trajanje i druge karakteristike naknada, kao i financiranje (doprinosi, opće oporezivanje, drugi izvori financiranja) te upravljanje programom;

| (d) | „naknada” znači transfer u novcu ili naravi koji provodi javni ili privatni subjekt u korist osobe koja ima pravo primiti naknadu u okviru sustava socijalne zaštite; |
| --- | --- |

(d)

„naknada” znači transfer u novcu ili naravi koji provodi javni ili privatni subjekt u korist osobe koja ima pravo primiti naknadu u okviru sustava socijalne zaštite;

| (e) | „formalno osiguranje” skupine znači stanje u određenoj grani socijalne zaštite (npr. starost, zaštita u slučaju nezaposlenosti, zaštita u slučaju rodiljnog ili roditeljskog dopusta) u kojem je u važećem zakonodavstvu ili važećem kolektivnom ugovoru utvrđeno da pojedinci u pojedinoj skupini imaju pravo sudjelovati u sustavu socijalne zaštite kojim je obuhvaćena određena grana; |
| --- | --- |

(e)

„formalno osiguranje” skupine znači stanje u određenoj grani socijalne zaštite (npr. starost, zaštita u slučaju nezaposlenosti, zaštita u slučaju rodiljnog ili roditeljskog dopusta) u kojem je u važećem zakonodavstvu ili važećem kolektivnom ugovoru utvrđeno da pojedinci u pojedinoj skupini imaju pravo sudjelovati u sustavu socijalne zaštite kojim je obuhvaćena određena grana;

| (f) | „djelotvoran obuhvat” skupine znači stanje u određenoj grani socijalne zaštite u kojem pojedinci u pojedinoj skupini imaju mogućnost steći naknade i pristupiti određenoj razini naknada u slučaju nastupa odgovarajućeg rizika; |
| --- | --- |

(f)

„djelotvoran obuhvat” skupine znači stanje u određenoj grani socijalne zaštite u kojem pojedinci u pojedinoj skupini imaju mogućnost steći naknade i pristupiti određenoj razini naknada u slučaju nastupa odgovarajućeg rizika;

| (g) | „očuvanje prava” znači da se prava koja su već stečena u okviru prošlih radnih iskustava ne gube, čak i ako su stečena u sustavima s različitim pravilima ili u različitim radnim odnosima; |
| --- | --- |

(g)

„očuvanje prava” znači da se prava koja su već stečena u okviru prošlih radnih iskustava ne gube, čak i ako su stečena u sustavima s različitim pravilima ili u različitim radnim odnosima;

| (h) | „akumuliranje prava” odnosi se na mogućnost zbrajanja svih prava i uključuje uračunavanje razdoblja za stjecanje prava u prethodnom statusu na tržištu rada (ili u statusima na tržištu rada koji istodobno postoje) u razdoblja za stjecanje prava u novom statusu; |
| --- | --- |

(h)

„akumuliranje prava” odnosi se na mogućnost zbrajanja svih prava i uključuje uračunavanje razdoblja za stjecanje prava u prethodnom statusu na tržištu rada (ili u statusima na tržištu rada koji istodobno postoje) u razdoblja za stjecanje prava u novom statusu;

| (i) | „prenosivost” znači mogućnost prijenosa akumuliranih prava u drugi sustav; |
| --- | --- |

(i)

„prenosivost” znači mogućnost prijenosa akumuliranih prava u drugi sustav;

| (j) | „transparentnost” znači pružanje dostupnih, pristupačnih, sveobuhvatnih i lako razumljivih informacija javnosti, potencijalnim članovima sustava te članovima sustava i korisnicima o pravilima sustava i/ili o pojedinačnim pravima i obvezama. |
| --- | --- |

(j)

„transparentnost” znači pružanje dostupnih, pristupačnih, sveobuhvatnih i lako razumljivih informacija javnosti, potencijalnim članovima sustava te članovima sustava i korisnicima o pravilima sustava i/ili o pojedinačnim pravima i obvezama.

Formalno osiguranje

| 8. | Državama članicama preporučuje se da svim radnicima i samozaposlenim osobama osiguraju pristup dostatnoj socijalnoj zaštiti u odnosu na sve grane navedene u točki 3.2. ove Preporuke. S obzirom na nacionalne okolnosti preporučuje se da se taj cilj ostvari poboljšanjem formalnog osiguranja i njegovim proširenjem na:






  (a) | sve radnike, bez obzira na vrstu radnog odnosa, na obveznoj osnovi; |
| --- | --- | --- |

8.

(a)

sve radnike, bez obzira na vrstu radnog odnosa, na obveznoj osnovi;

| (b) | samozaposlene osobe, barem na dobrovoljnoj osnovi i prema potrebi na obveznoj osnovi. |
| --- | --- |

(b)

samozaposlene osobe, barem na dobrovoljnoj osnovi i prema potrebi na obveznoj osnovi.

Djelotvoran obuhvat

| 9. | Državama članicama preporučuje se da osiguraju djelotvoran obuhvat za sve radnike, bez obzira na vrstu radnog odnosa, i za samozaposlene osobe pod uvjetima utvrđenima u točki 8., vodeći pritom računa o održivosti sustava i provodeći zaštitne mjere kako bi se izbjegle zlouporabe. U tu svrhu:






  (a) | pravila kojima se uređuju doprinosi (npr. razdoblja za stjecanje prava, minimalno razdoblje rada) i prava (npr. razdoblja čekanja, pravila izračuna i razdoblje isplate naknada) ne bi trebala pojedincima onemogućavati stjecanje naknada ili pristup naknadama zbog vrste njihova radnog odnosa ili statusa na tržištu rada; |
| --- | --- | --- |

9.

(a)

pravila kojima se uređuju doprinosi (npr. razdoblja za stjecanje prava, minimalno razdoblje rada) i prava (npr. razdoblja čekanja, pravila izračuna i razdoblje isplate naknada) ne bi trebala pojedincima onemogućavati stjecanje naknada ili pristup naknadama zbog vrste njihova radnog odnosa ili statusa na tržištu rada;

| (b) | razlike u pravilima kojima se uređuju sustavi s obzirom na statuse na tržištu rada ili vrste radnog odnosa trebale bi biti proporcionalne i odražavati specifičnu situaciju korisnikâ. |
| --- | --- |

(b)

razlike u pravilima kojima se uređuju sustavi s obzirom na statuse na tržištu rada ili vrste radnog odnosa trebale bi biti proporcionalne i odražavati specifičnu situaciju korisnikâ.

| 10. | U skladu s nacionalnim okolnostima državama članicama preporučuje se da osiguraju da se prava, bez obzira na to jesu li stečena u okviru obveznih ili dobrovoljnih sustava, mogu očuvati, akumulirati i/ili prenijeti u svim vrstama zapošljavanja i statusima samozapošljavanja i u svim gospodarskim sektorima, tijekom čitave karijere dotične osobe ili tijekom određenog referentnog razdoblja te među različitim sustavima unutar određene grane socijalne zaštite. |
| --- | --- |

10.

Dostatnost

| 11. | Ako se za radnike i samozaposlene osobe pojavi rizik od kojeg su osigurani u okviru sustava socijalne zaštite, državama članicama preporučuje se da osiguraju da se sustavima pravodobno i u skladu s nacionalnim okolnostima pruža dostatna razina zaštite njihovim članovima, pri čemu se održava pristojan životni standard i pruža odgovarajući zamjenski dohodak te se pritom te članove uvijek štiti od siromaštva. Pri procjeni dostatnost potrebno je uzeti u obzir sustav socijalne zaštite države članice u cjelini. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Državama članicama preporučuje se da osiguraju da doprinosi za socijalnu zaštitu budu proporcionalni sposobnosti radnika i samozaposlenih osoba za plaćanje doprinosa. |
| --- | --- |

12.

| 13. | S obzirom na nacionalne okolnosti i prema potrebi, državama članicama preporučuje se da osiguraju da se sva izuzeća ili smanjenja u pogledu socijalnih doprinosa predviđena nacionalnim zakonodavstvom, uključujući ona za skupine s niskim dohotkom, primjenjuju na sve vrste radnih odnosa i statusa na tržištu rada. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Državama članicama preporučuje se da osiguraju da se izračun doprinosâ za socijalnu zaštitu i pravâ samozaposlenih osoba temelji na objektivnoj i transparentnoj procjeni njihova dohotka, uzimajući u obzir fluktuacije u njihovu dohotku, te da odražava njihova stvarna primanja. |
| --- | --- |

14.

Transparentnost

| 15. | Državama članicama preporučuje se da osiguraju da uvjeti i pravila za sve sustave socijalne zaštite budu transparentni i da pojedinci imaju besplatan pristup informacijama o svojim pojedinačnim pravima i obvezama koje su ažurirane, sveobuhvatne, pristupačne, prilagođene korisnicima i lako razumljive. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Državama članicama preporučuje se da prema potrebi pojednostavne administrativne zahtjeve sustavâ socijalne zaštite za radnike, samozaposlene osobe i poslodavce, posebno za mikropoduzeća, mala i srednja poduzeća. |
| --- | --- |

16.

Provedba, izvješćivanje i evaluacija

| 17. | Države članice i Komisija trebale bi surađivati na poboljšanju opsega i relevantnosti prikupljanja podataka o radnoj snazi i pristupu socijalnoj zaštiti na razini Unije, radi pružanja doprinosa oblikovanju politika o socijalnoj zaštiti u vezi s novim oblicima rada. U tom kontekstu državama članicama preporučuje se da prikupljaju i, kada je to moguće, objave pouzdane nacionalne statističke podatke o pristupu različitim oblicima socijalne zaštite, primjerice razvrstane prema statusu na tržištu rada (samozaposlen/zaposlenik), vrsti radnog odnosa (privremeni ili stalni, u nepunom ili punom radnom vremenu, novi oblici rada ili standardno zaposlenje), spolu i dobi do 15. studenoga 2021. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Komisija bi zajedno s Odborom za socijalnu zaštitu trebala do 15. studenoga 2020. uspostaviti okvir za praćenje i razviti dogovorene zajedničke kvantitativne i kvalitativne pokazatelje za procjenu provedbe ove Preporuke, kojima se omogućuje njezino preispitivanje. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Državama članicama preporučuje se da provedu načela utvrđena u ovoj Preporuci što je prije moguće i do 15. svibnja 2021. dostave plan u kojem se utvrđuju odgovarajuće mjere koje se moraju poduzeti na nacionalnoj razini. O napretku ostvarenom u provedbi tih planova trebalo bi raspraviti u kontekstu multilateralnih mehanizama nadzora u skladu s europskim semestrom i otvorenom metodom koordinacije za socijalnu zaštitu i socijalno uključivanje. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Komisija bi u suradnji s državama članicama i nakon savjetovanja s dotičnim dionicima trebala preispitati napredak u provedbi ove Preporuke, uzimajući u obzir i učinak na MSP-ove, te izvijestiti Vijeće do 15. studenoga 2022. Na temelju rezultata preispitivanja Komisija može razmotriti podnošenje daljnjih prijedloga. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Komisija bi trebala osigurati da provedba ove Preporuke bude poduprta djelovanjima koja se financiraju iz relevantnih programa Unije. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Komisija bi trebala olakšati uzajamno učenje i razmjenu najboljih praksi među državama članicama i s dionicima. |
| --- | --- |

22.

Sastavljeno u Bruxellesu 8. studenoga 2019.

Za Vijeće

Predsjednica

L. ANDERSSON

---

(1)  Uredba (EZ) br. 883/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti (SL L 166, 30.4.2004., str. 1.).

1

(2)  Direktiva 2006/54/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o provedbi načela jednakih mogućnosti i jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pitanjima zapošljavanja i rada (SL L 204, 26.7.2006., str. 23.).

2

(3)  Direktiva 2008/94/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2008. o zaštiti zaposlenika u slučaju insolventnosti njihovog poslodavca (SL L 283, 28.10.2008., str. 36.).

3

(4)  Direktiva 2008/104/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o radu preko poduzeća za privremeno zapošljavanje (SL L 327, 5.12.2008., str. 9.).

4

(5)  Direktiva 2010/41/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 7. srpnja 2010. o primjeni načela jednakog postupanja prema muškarcima i ženama koji su samozaposleni i stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 86/613/EEZ (SL L 180, 15.7.2010., str. 1.).

5

(6)  Direktiva (EU) 2016/2341 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. prosinca 2016. o djelatnostima i nadzoru institucija za strukovno mirovinsko osiguranje (SL L 354, 23.12.2016., str. 37.).

6

(7)  Direktiva (EU) 2019/1152 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o transparentnim i predvidivim radnim uvjetima u Europskoj uniji (SL L 186, 11.7.2019., str. 105.).

7

(8)  Direktiva (EU) 2019/1158 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o ravnoteži između poslovnog i privatnog života roditelja i pružatelja skrbi i o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 2010/18/EU (SL L 188, 12.7.2019., str. 79.).

8

(9)  Direktiva Vijeća 79/7/EEZ od 19. prosinca 1978. o postupnoj provedbi načela jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pitanjima socijalne sigurnosti (SL L 6, 10.1.1979., str. 24.).

9

(10)  Direktiva Vijeća 93/103/EZ od 23. studenoga 1993. o minimalnim sigurnosnim i zdravstvenim zahtjevima pri radu na ribarskim brodovima (trinaesta pojedinačna direktiva u smislu članka 16. stavka 1. Direktive 89/391/EEZ) (SL L 307, 13.12.1993., str. 1.).

10

(11)  Direktiva Vijeća 97/81/EZ od 15. prosinca 1997. o Okvirnom sporazumu o radu s nepunim radnim vremenom koji su sklopili UNICE, CEEP i ETUC (SL L 14, 20.1.1998., str. 9.).

11

(12)  Direktiva Vijeća 1999/70/EZ od 28. lipnja 1999. o Okvirnom sporazumu o radu na određeno vrijeme koji su sklopili ETUC, UNICE i CEEP (SL L 175, 10.7.1999., str. 43.).

12

(13)  Direktiva Vijeća 2004/113/EZ od 13. prosinca 2004. o provedbi načela jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pristupu i nabavi robe, odnosno pružanju usluga (SL L 373, 21.12.2004., str. 37.).

13

(14)  Direktiva Vijeća 2010/18/EU od 8. ožujka 2010. o provedbi revidiranog Okvirnog sporazuma o roditeljskom dopustu koji su sklopili BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP i ETUC te o stavljanju izvan snage Direktive 96/34/EZ (SL L 68, 18.3.2010., str. 13.).

14

(15)  Preporuka Vijeća 92/442/EEZ od 27. srpnja 1992. o približavanju ciljeva i politika socijalne zaštite (SL L 245, 26.8.1992., str. 49.).

15

(16)  Odluka Vijeća (EU) 2018/1215 od 16. srpnja 2018. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (SL L 224, 5.9.2018., str. 4.).

16

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 15.11.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 387/9 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 387/9

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.9520 – CVC/Robert Bosch Packaging Technology)

(Tekst značajan za EGP)

(2019/C 387/02)

Dana 7. studenoga 2019. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32019M9520. EUR‐Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32019M9520. EUR‐Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 15.11.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 387/10 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 387/10

---

Tečajna lista eura (1)

14. studenoga 2019.

(2019/C 387/03)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,0997 |
| JPY | japanski jen | 119,49 |
| DKK | danska kruna | 7,4720 |
| GBP | funta sterlinga | 0,85643 |
| SEK | švedska kruna | 10,6940 |
| CHF | švicarski franak | 1,0873 |
| ISK | islandska kruna | 135,20 |
| NOK | norveška kruna | 10,1198 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 25,560 |
| HUF | mađarska forinta | 333,87 |
| PLN | poljski zlot | 4,2926 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,7673 |
| TRY | turska lira | 6,3361 |
| AUD | australski dolar | 1,6213 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4588 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,6098 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7223 |
| SGD | singapurski dolar | 1,4989 |
| KRW | južnokorejski von | 1 287,87 |
| ZAR | južnoafrički rand | 16,3205 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,7210 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,4383 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 508,18 |
| MYR | malezijski ringit | 4,5720 |
| PHP | filipinski pezo | 55,788 |
| RUB | ruski rubalj | 70,4908 |
| THB | tajlandski baht | 33,218 |
| BRL | brazilski real | 4,5928 |
| MXN | meksički pezo | 21,3699 |
| INR | indijska rupija | 79,1000 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,0997

JPY

japanski jen

119,49

DKK

danska kruna

7,4720

GBP

funta sterlinga

0,85643

SEK

švedska kruna

10,6940

CHF

švicarski franak

1,0873

ISK

islandska kruna

135,20

NOK

norveška kruna

10,1198

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

25,560

HUF

mađarska forinta

333,87

PLN

poljski zlot

4,2926

RON

rumunjski novi leu

4,7673

TRY

turska lira

6,3361

AUD

australski dolar

1,6213

CAD

kanadski dolar

1,4588

HKD

hongkonški dolar

8,6098

NZD

novozelandski dolar

1,7223

SGD

singapurski dolar

1,4989

KRW

južnokorejski von

1 287,87

ZAR

južnoafrički rand

16,3205

CNY

kineski renminbi-juan

7,7210

HRK

hrvatska kuna

7,4383

IDR

indonezijska rupija

15 508,18

MYR

malezijski ringit

4,5720

PHP

filipinski pezo

55,788

RUB

ruski rubalj

70,4908

THB

tajlandski baht

33,218

BRL

brazilski real

4,5928

MXN

meksički pezo

21,3699

INR

indijska rupija

79,1000

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

| 15.11.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 387/11 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 387/11

---

Napomene s objašnjenjem kombinirane nomenklature Europske unije

(2019/C 387/04)

U skladu s člankom 9. stavkom 1. točkom (a) Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2658/87 (1) Napomene s objašnjenjem kombinirane nomenklature Europske unije (2) mijenjaju se kako slijedi:

na stranici 412.:

sljedeći tekst i fotografije umeću se kao drugi odlomak objašnjenja za podbrojeve 9503 00 35
  i
  9503 00 39:

„Ovi podbrojevi obuhvaćaju i blokove za slaganje.

Zbog svojih objektivnih obilježja ti su blokovi osmišljeni za izgradnju strukture. Mogu imati zatike i utore koji ih drže spojenima ili jednostavno ravne površine koje se stavljaju jedna na drugu.

Primjeri blokova za slaganje:

Image 1

Primjer blokova koji imaju rub koji odgovara utoru drugog bloka s ciljem izgradnje strukture (tornja).

Image 2

Vidjeti i objašnjenja Harmoniziranog sustava za tarifni broj 9503(D) iii.

Vidjeti i objašnjenja kombinirane nomenklature za podbrojeve 9503 00 61 i 9503 00 69 te za podbrojeve 9503 00 95 i 9503 00 99.”

na stranici 412.:

na stranici 412.:

umeću se sljedeći tekst i fotografija:

umeću se sljedeći tekst i fotografija:

| „9503 00 61 i 9503 00 69 | Slagalice (‚puzzles’)

  Ovi podbrojevi obuhvaćaju slagalice koje se sastoje od blokova u obliku kockica.
  Primjeri kockica koje na svakoj od svojih šest strana imaju prikazan dio različite slagalice:



  Vidjeti i primjer slagalice u obliku kockica razvrstane u Uredbi Komisije (EZ) br. 1056/2006 od 12. srpnja 2006.
  Vidjeti i objašnjenja kombinirane nomenklature za podbrojeve 9503 00 95 i 9503 00 99.” |
| --- | --- |

„9503 00 61 i 9503 00 69

Slagalice (‚puzzles’)

Ovi podbrojevi obuhvaćaju slagalice koje se sastoje od blokova u obliku kockica.

Primjeri kockica koje na svakoj od svojih šest strana imaju prikazan dio različite slagalice:

Image 3

Vidjeti i primjer slagalice u obliku kockica razvrstane u Uredbi Komisije (EZ) br. 1056/2006 od 12. srpnja 2006.

Vidjeti i objašnjenja kombinirane nomenklature za podbrojeve 9503 00 95 i 9503 00 99.”

na stranici 413.:

na stranici 413.:

umeću se sljedeći tekst i fotografije:

umeću se sljedeći tekst i fotografije:

| ”9503 00 95 i 9503 00 99 | ostalo

  Ovi podbrojevi obuhvaćaju blokove u obliku kockica na kojima su prikazane različite sličice (na primjer brojevi, slova, uzorci, sličice životinja). Osmišljeni su za zabavu male djece. Za razliku od blokova za slaganje, nisu osmišljeni za izgradnju strukture.
  Primjer igračke u obliku nekoliko kockica koje na svakoj strani imaju prikazane različite sličice:






  Kockice prikazane na fotografijama nisu razvrstane kao slagalice jer služe prvenstveno u druge svrhe (brojanje, zabava itd.). Samo jedna od šest strana svake kockice služi kao slagalica.
  U ove se podbrojeve ne razvrstava:






  (A) | blokove za slaganje
  Glavna svrha blokova za slaganje je izgradnja struktura.
  Vidjeti i objašnjenja kombinirane nomenklature za podbrojeve 9503 00 35 i 9503 00 39. |
| --- | --- | --- |

”9503 00 95 i 9503 00 99

ostalo

Ovi podbrojevi obuhvaćaju blokove u obliku kockica na kojima su prikazane različite sličice (na primjer brojevi, slova, uzorci, sličice životinja). Osmišljeni su za zabavu male djece. Za razliku od blokova za slaganje, nisu osmišljeni za izgradnju strukture.

Primjer igračke u obliku nekoliko kockica koje na svakoj strani imaju prikazane različite sličice:

Image 4

Image 5

Kockice prikazane na fotografijama nisu razvrstane kao slagalice jer služe prvenstveno u druge svrhe (brojanje, zabava itd.). Samo jedna od šest strana svake kockice služi kao slagalica.

U ove se podbrojeve ne razvrstava:

(A)

blokove za slaganje

Glavna svrha blokova za slaganje je izgradnja struktura.

Vidjeti i objašnjenja kombinirane nomenklature za podbrojeve 9503 00 35 i 9503 00 39.

| (B) | slagalice (,puzzles’)
  Vidjeti i objašnjenja kombinirane nomenklature za podbrojeve 9503 00 61 i 9503 00 69 .” |
| --- | --- |

(B)

slagalice (,puzzles’)

Vidjeti i objašnjenja kombinirane nomenklature za podbrojeve 9503 00 61 i 9503 00 69 .”

---

(1)  Uredba Vijeća (EEZ) br. 2658/87 od 23. srpnja 1987. o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj tarifi (SL L 256, 7.9.1987., str. 1.).

1

(2)  SL C 119, 29.3.2019., str. 1.

2

---

| 15.11.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 387/14 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 387/14

---

Obavijest Komisije o važećim kamatnim stopama na iznose povrata državnih potpora i referentnim/diskontnim stopama koje se primjenjuju od 1. prosinca 2019.

(objavljeno u skladu s člankom 10. Uredbe Komisije (EZ) br. 794/2004 od 21. travnja 2004. (SL L 140, 30.4.2004., str. 1.))

(2019/C 387/05)

Osnovne stope izračunane u skladu s Komunikacijom Komisije o reviziji metode za utvrđivanje referentnih kamatnih i diskontnih stopa (SL C 14, 19.1.2008., str. 6.). Ovisno o tome koja se referentna stopa primjenjuje potrebno je dodati i odgovarajuće marže kako je definirano u toj komunikaciji. Za diskontnu stopu to znači da se mora dodati marža od 100 baznih bodova. Uredbom Komisije (EZ) br. 271/2008 od 30. siječnja 2008. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 794/2004 propisuje se da se, osim ako je u određenoj odluci predviđeno drukčije, i stopa povrata izračunava dodavanjem 100 baznih bodova na osnovnu stopu.

Izmijenjene stope označene su podebljanim slovima.

Prethodna tablica objavljena u SL C 347, 14.10.2019., str. 11.

| Od | Do | AT | BE | BG | CY | CZ | DE | DK | EE | EL | ES | FI | FR | HR | HU | IE | IT | LT | LU | LV | MT | NL | PL | PT | RO | SE | SI | SK | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.12.2019 | 31.12.2019 | -0,33 | -0,33 | 0,00 | -0,33 | 2,27 | -0,33 | -0,16 | -0,33 | -0,33 | -0,33 | -0,33 | -0,33 | 0,28 | 0,39 | -0,33 | -0,33 | -0,33 | -0,33 | -0,33 | -0,33 | -0,33 | 1,87 | -0,33 | 3,56 | 0,05 | -0,33 | -0,33 | 0,90 |
| 1.11.2019 | 30.11.2019 | -0,33 | -0,33 | 0,00 | -0,33 | 2,27 | -0,33 | -0,16 | -0,33 | -0,33 | -0,33 | -0,33 | -0,33 | 0,28 | 0,39 | -0,33 | -0,33 | -0,33 | -0,33 | -0,33 | -0,33 | -0,33 | 1,87 | -0,33 | 3,56 | 0,04 | -0,33 | -0,33 | 0,90 |
| 1.10.2019 | 31.10.2019 | -0,28 | -0,28 | 0,00 | -0,28 | 2,27 | -0,28 | -0,12 | -0,28 | -0,28 | -0,28 | -0,28 | -0,28 | 0,28 | 0,48 | -0,28 | -0,28 | -0,28 | -0,28 | -0,28 | -0,28 | -0,28 | 1,87 | -0,28 | 3,56 | 0,06 | -0,28 | -0,28 | 0,90 |
| 1.9.2019 | 30.9.2019 | -0,20 | -0,20 | 0,00 | -0,20 | 2,27 | -0,20 | -0,07 | -0,20 | -0,20 | -0,20 | -0,20 | -0,20 | 0,28 | 0,48 | -0,20 | -0,20 | -0,20 | -0,20 | -0,20 | -0,20 | -0,20 | 1,87 | -0,20 | 3,56 | 0,06 | -0,20 | -0,20 | 1,09 |
| 1.8.2019 | 31.8.2019 | -0,15 | -0,15 | 0,00 | -0,15 | 2,27 | -0,15 | -0,03 | -0,15 | -0,15 | -0,15 | -0,15 | -0,15 | 0,28 | 0,48 | -0,15 | -0,15 | -0,15 | -0,15 | -0,15 | -0,15 | -0,15 | 1,87 | -0,15 | 3,56 | 0,07 | -0,15 | -0,15 | 1,09 |
| 1.7.2019 | 31.7.2019 | -0,11 | -0,11 | 0,00 | -0,11 | 1,98 | -0,11 | 0,00 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | 0,28 | 0,48 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | 1,87 | -0,11 | 3,56 | 0,07 | -0,11 | -0,11 | 1,09 |
| 1.6.2019 | 30.6.2019 | -0,11 | -0,11 | 0,00 | -0,11 | 1,98 | -0,11 | 0,02 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | 0,28 | 0,56 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | 1,87 | -0,11 | 3,56 | 0,05 | -0,11 | -0,11 | 1,09 |
| 1.5.2019 | 31.5.2019 | -0,11 | -0,11 | 0,00 | -0,11 | 1,98 | -0,11 | 0,03 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | 0,28 | 0,56 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | 1,87 | -0,11 | 3,56 | 0,02 | -0,11 | -0,11 | 1,09 |
| 1.4.2019 | 30.4.2019 | -0,13 | -0,13 | 0,00 | -0,13 | 1,98 | -0,13 | 0,04 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | 0,28 | 0,56 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | 1,87 | -0,13 | 3,56 | -0,03 | -0,13 | -0,13 | 1,09 |
| 1.3.2019. | 31.3.2019. | -0,13 | -0,13 | 0,00 | -0,13 | 1,98 | -0,13 | 0,03 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | 0,28 | 0,56 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | 1,87 | -0,13 | 3,56 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | 1,09 |
| 1.2.2019. | 28.2.2019. | -0,16 | -0,16 | 0,00 | -0,16 | 1,98 | -0,16 | 0,03 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | 0,28 | 0,56 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | 1,87 | -0,16 | 3,56 | -0,24 | -0,16 | -0,16 | 1,09 |
| 1.1.2019. | 31.1.2019. | -0,16 | -0,16 | 0,00 | -0,16 | 1,98 | -0,16 | 0,02 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | 0,28 | 0,56 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | 1,87 | -0,16 | 3,56 | -0,31 | -0,16 | -0,16 | 1,09 |

Od

Do

AT

BE

BG

CY

CZ

DE

DK

EE

EL

ES

FI

FR

HR

HU

IE

IT

LT

LU

LV

MT

NL

PL

PT

RO

SE

SI

SK

UK

1.12.2019

31.12.2019

-0,33

-0,33

0,00

-0,33

2,27

-0,33

-0,16

-0,33

-0,33

-0,33

-0,33

-0,33

0,28

0,39

-0,33

-0,33

-0,33

-0,33

-0,33

-0,33

-0,33

1,87

-0,33

3,56

0,05

-0,33

-0,33

0,90

1.11.2019

30.11.2019

-0,33

-0,33

0,00

-0,33

2,27

-0,33

-0,16

-0,33

-0,33

-0,33

-0,33

-0,33

0,28

0,39

-0,33

-0,33

-0,33

-0,33

-0,33

-0,33

-0,33

1,87

-0,33

3,56

0,04

-0,33

-0,33

0,90

1.10.2019

31.10.2019

-0,28

-0,28

0,00

-0,28

2,27

-0,28

-0,12

-0,28

-0,28

-0,28

-0,28

-0,28

0,28

0,48

-0,28

-0,28

-0,28

-0,28

-0,28

-0,28

-0,28

1,87

-0,28

3,56

0,06

-0,28

-0,28

0,90

1.9.2019

30.9.2019

-0,20

-0,20

0,00

-0,20

2,27

-0,20

-0,07

-0,20

-0,20

-0,20

-0,20

-0,20

0,28

0,48

-0,20

-0,20

-0,20

-0,20

-0,20

-0,20

-0,20

1,87

-0,20

3,56

0,06

-0,20

-0,20

1,09

1.8.2019

31.8.2019

-0,15

-0,15

0,00

-0,15

2,27

-0,15

-0,03

-0,15

-0,15

-0,15

-0,15

-0,15

0,28

0,48

-0,15

-0,15

-0,15

-0,15

-0,15

-0,15

-0,15

1,87

-0,15

3,56

0,07

-0,15

-0,15

1,09

1.7.2019

31.7.2019

-0,11

-0,11

0,00

-0,11

1,98

-0,11

0,00

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

0,28

0,48

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

1,87

-0,11

3,56

0,07

-0,11

-0,11

1,09

1.6.2019

30.6.2019

-0,11

-0,11

0,00

-0,11

1,98

-0,11

0,02

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

0,28

0,56

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

1,87

-0,11

3,56

0,05

-0,11

-0,11

1,09

1.5.2019

31.5.2019

-0,11

-0,11

0,00

-0,11

1,98

-0,11

0,03

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

0,28

0,56

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

1,87

-0,11

3,56

0,02

-0,11

-0,11

1,09

1.4.2019

30.4.2019

-0,13

-0,13

0,00

-0,13

1,98

-0,13

0,04

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

0,28

0,56

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

1,87

-0,13

3,56

-0,03

-0,13

-0,13

1,09

1.3.2019.

31.3.2019.

-0,13

-0,13

0,00

-0,13

1,98

-0,13

0,03

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

0,28

0,56

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

1,87

-0,13

3,56

-0,13

-0,13

-0,13

1,09

1.2.2019.

28.2.2019.

-0,16

-0,16

0,00

-0,16

1,98

-0,16

0,03

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

0,28

0,56

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

1,87

-0,16

3,56

-0,24

-0,16

-0,16

1,09

1.1.2019.

31.1.2019.

-0,16

-0,16

0,00

-0,16

1,98

-0,16

0,02

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

0,28

0,56

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

1,87

-0,16

3,56

-0,31

-0,16

-0,16

1,09

---

V. Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

| 15.11.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 387/15 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 387/15

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.9555 – Recruit/MUBK/JV)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2019/C 387/06)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Recruit Co, Ltd („Recruit”, Japan), |
| --- | --- |

—

Recruit Co, Ltd („Recruit”, Japan),

| — | MUFG Bank Ltd („MUBK”, Japan), |
| --- | --- |

—

MUFG Bank Ltd („MUBK”, Japan),

| — | novoosnovani zajednički pothvat („zajednički pothvat”, Japan). |
| --- | --- |

—

novoosnovani zajednički pothvat („zajednički pothvat”, Japan).

Poduzetnici Recruit i MUBK stječu, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) i članka 3. stavka 4. Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad zajedničkim pothvatom.

2.

| — | Recruit: pružanje usluga informacijske tehnologije u različite svrhe, kao što su zapošljavanje, obrazovanje i rezervacije, |
| --- | --- |

—

Recruit: pružanje usluga informacijske tehnologije u različite svrhe, kao što su zapošljavanje, obrazovanje i rezervacije,

| — | MUBK: bankarsko poslovanje s građanstvom u Japanu, s uredima u Japanu i 40drugih zemalja, |
| --- | --- |

—

MUBK: bankarsko poslovanje s građanstvom u Japanu, s uredima u Japanu i 40drugih zemalja,

| — | zajednički pothvat: financijske usluge za velika poduzeća te mala i srednja poduzeća samo u Japanu kojima se podupire njihovo svakodnevno upravljanje i poslovanje. |
| --- | --- |

—

zajednički pothvat: financijske usluge za velika poduzeća te mala i srednja poduzeća samo u Japanu kojima se podupire njihovo svakodnevno upravljanje i poslovanje.

3.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.9555 – Recruit/MUBK/JV

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

Adresa e-pošte: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Telefaks: +32 22964301

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---

| 15.11.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 387/17 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 387/17

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.9360 – Daimler/Geely/JV)

(Tekst značajan za EGP)

(2019/C 387/07)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Daimler AG („Daimler”, Njemačka), |
| --- | --- |

—

Daimler AG („Daimler”, Njemačka),

| — | Zhejiang Geely Holding Group Co. Ltd („Geely”, Narodna Republika Kina), |
| --- | --- |

—

Zhejiang Geely Holding Group Co. Ltd („Geely”, Narodna Republika Kina),

| — | zajednički pothvat („zajednički pothvat”, Narodna Republika Kina). |
| --- | --- |

—

zajednički pothvat („zajednički pothvat”, Narodna Republika Kina).

Poduzetnici Daimler i Geely stječu, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) i članka 3. stavka 4. Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad zajedničkim pothvatom. Koncentracija se provodi kupnjom udjela u novoosnovanom društvu koje čini zajednički pothvat.

2.

| — | Daimler: razvoj, proizvodnja i distribucija automobilskih proizvoda, uglavnom osobnih automobila, kamiona, kombija i autobusa, |
| --- | --- |

—

Daimler: razvoj, proizvodnja i distribucija automobilskih proizvoda, uglavnom osobnih automobila, kamiona, kombija i autobusa,

| — | Geely: proizvodnja i prodaja osobnih vozila, |
| --- | --- |

—

Geely: proizvodnja i prodaja osobnih vozila,

| — | zajednički pothvat: razvoj, proizvodnja i distribucija baterijskih električnih vozila (BEV) marke „smart”. |
| --- | --- |

—

zajednički pothvat: razvoj, proizvodnja i distribucija baterijskih električnih vozila (BEV) marke „smart”.

3.

Preliminarnim ispitivanjem Komisija je ocijenila da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim, konačna odluka još nije donesena.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.9360 – Daimler/Geely/JV

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

Adresa e-pošte: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Telefaks: +32 22964301

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

---

15.11.2019

| 15.11.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 387/18 |
| --- | --- | --- | --- |

HR

Službeni list Europske unije

C 387/18

---

ISPRAVCI

Ispravak Izjave Komisije povezane člankom 14. stavkom 2. o suradnji s agencijama Unije

(
  Službeni list Europske unije C 347 od 14. listopada 2019.
  )

(2019/C 387/08)

Na naslovnoj stranici, u sadržaju, i na stranici 1., u naslovu:

umjesto:

„Izjava Komisije povezana s člankom 14. stavkom 2. o suradnji s agencijama Unije”;

treba stajati:

„Izjava Komisije povezana s člankom 14. stavkom 2. Uredbe (EU) 2019/1700 Europskog parlamenta i Vijeća, o suradnji s agencijama Unije”.

Na stranici 1., u prvoj rečenici:

umjesto:

„Kako bi se zajamčila usklađenost i usporedivost europskih socijalnih statistika, Komisija će ojačati suradnju s agencijama Unije u skladu s člankom 14. stavkom 2. i povezanim uvodnim izjavama (12. i 33.).”;

treba stajati:

„Kako bi se zajamčila usklađenost i usporedivost europskih socijalnih statistika, Komisija će ojačati suradnju s agencijama Unije u skladu s člankom 14. stavkom 2. i povezanim uvodnim izjavama (12. i 33.) Uredbe (EU) 2019/1700 Europskog parlamenta i Vijeća (*).

---