# Uradni list C 401/2019

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 401 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6227. november 2019 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 401

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6227. november 2019

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2019/C 401/01 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.9599 – Cobepa/Socotec) (
  1
  ) | 1 |
| 2019/C 401/02 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.9597 – Cinven/Stichting Barentz Beheer/Barentz) (
  1
  ) | 2 |
| 2019/C 401/03 | Sporočilo Komisije o spremembi Priloge k Sporočilu Komisije državam članicam o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije za kratkoročno zavarovanje izvoznih kreditov | 3 |

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2019/C 401/01

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.9599 – Cobepa/Socotec) (
  1
  )

1

1

2019/C 401/02

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.9597 – Cinven/Stichting Barentz Beheer/Barentz) (
  1
  )

1

2

2019/C 401/03

Sporočilo Komisije o spremembi Priloge k Sporočilu Komisije državam članicam o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije za kratkoročno zavarovanje izvoznih kreditov

3

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2019/C 401/04 | Menjalni tečaji eura — 26. november 2019 | 5 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2019/C 401/04

Menjalni tečaji eura — 26. november 2019

5

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2019/C 401/05 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M. 9618 – La Poste/BRT) Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 6 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2019/C 401/06 | Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2)(b) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 8 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2019/C 401/05

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M. 9618 – La Poste/BRT) Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

6

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2019/C 401/06

Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2)(b) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

8

---

| | Popravki |
| --- | --- |
| | Popravek Predhodne priglasitve koncentracije (Zadeva M.9621 – Suez/Itochu/SFC/EDCO) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku ( UL C 395 22.11.2019 ) | 13 |

Popravki

Popravek Predhodne priglasitve koncentracije (Zadeva M.9621 – Suez/Itochu/SFC/EDCO) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku ( UL C 395 22.11.2019 )

( UL C 395 22.11.2019 )

13

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 27.11.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 401/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 401/1

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.9599 – Cobepa/Socotec)

(Besedilo velja za EGP)

(2019/C 401/01)

Komisija se je 20. novembra 2019 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32019M9599. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32019M9599. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 27.11.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 401/2 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 401/2

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.9597 – Cinven/Stichting Barentz Beheer/Barentz)

(Besedilo velja za EGP)

(2019/C 401/02)

Komisija se je 19. novembra 2019 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32019M9597. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32019M9597. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 27.11.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 401/3 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 401/3

---

SPOROČILO KOMISIJE

o spremembi Priloge k Sporočilu Komisije državam članicam o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije za kratkoročno zavarovanje izvoznih kreditov

(2019/C 401/03)

I.   Uvod

| (1) | Sporočilo Komisije državam članicam o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije za kratkoročno zavarovanje izvoznih kreditov (1) (v nadaljnjem besedilu: sporočilo) v točki 13 določa, da državni zavarovatelji (2) ne smejo kratkoročno zavarovati izvoznih kreditov za tržna tveganja. Tržna tveganja so v točki 9 opredeljena kot komercialna in politična tveganja z najdaljšim obdobjem tveganja manj kot dve leti, ki veljajo za javne in zasebne kupce v državah iz Priloge k navedenemu sporočilu. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Komisija je zaradi premajhne zmogljivosti zasebnih zavarovateljev kreditov ali pozavarovateljev za kritje izvoza v Grčijo spremenila sporočilo in Grčijo v letu 2013 začasno odstranila s seznama držav s tržnimi tveganji (3). Ta sprememba je bila od takrat večkrat podaljšana (4). Zadnje podaljšanje veljavnosti bo prenehalo veljati 31. decembra 2019. Zato bi se Grčija od 1. januarja 2020 štela za državo s tržnimi tveganji. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Komisija je v skladu s točko 36 sporočila več mesecev pred potekom zadnje spremembe začela pregled zmogljivosti zasebnih zavarovateljev kreditov in pozavarovateljev za kritje izvoza v Grčijo, da bi presodila, ali trenutne tržne razmere opravičujejo ponovno vključitev Grčije na seznam držav s tržnimi tveganji s 1. januarjem 2020 ali pa so tržne zmogljivosti še vedno premajhne za kritje vseh ekonomsko upravičenih tveganj in je potrebno podaljšanje izvzetja s seznama držav s tržnimi tveganji. |
| --- | --- |

(3)

II.   Ocena

| (4) | Komisija je v skladu z oddelkom 5.2 sporočila oceno izvedla na podlagi meril, določenih v točki 33: zmogljivosti zasebnih zavarovateljev kreditov, bonitetnih ocen državnega sektorja in uspešnosti podjetniškega sektorja (zlasti plačilne nesposobnosti). |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Da bi presodila, ali je zaradi zasebnih zmogljivosti, ki so premajhne za kritje vseh ekonomsko upravičenih tveganj, upravičeno podaljšati začasno izvzetje Grčije s seznama držav s tržnimi tveganji, se je Komisija posvetovala z državami članicami, zasebnimi zavarovatelji kreditov in drugimi zainteresiranimi stranmi ter jih zaprosila za informacije. 23. septembra 2019 je objavila poziv za predložitev informacij v zvezi z razpoložljivostjo kratkoročnega zavarovanja izvoznih kreditov za izvoz v Grčijo (5). Rok za odgovor je bil 18. oktober 2019. Komisija je prejela 22 odgovorov držav članic, ni pa prejela nobenega odgovora drugih zainteresiranih strani. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Informacije, ki so bile predložene Komisiji v okviru javnega poziva za predložitev informacij, niso pokazale zmanjšanja zmogljivosti zasebnih zavarovateljev kreditov za izvoz v Grčijo. Državni zavarovatelji so zabeležili zmanjšanje števila polic zavarovanja kreditov za izvoz v Grčijo, kar kaže na zadostno razpoložljivost zasebnega zavarovanja. Poleg Grčije je samo pet drugih držav članic izrecno zaprosilo za podaljšanje trenutnega izvzetja Grčije s seznama držav s tržnimi tveganji, tri pa so celo navedle, da bi bilo treba Grčijo ponovno vključiti na seznam držav s tržnimi tveganji. Ostalih 13 držav članic ni zavzelo jasnega stališča v zvezi s tem vprašanjem. Najpomembneje, Grčija je sama izrazila močno željo, da se ponovno vključi na seznam držav s tržnimi tveganji, glede na to, da je grško gospodarstvo v zadnjem času na poti stabilne rasti. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | V skladu z najnovejšimi makroekonomskimi kazalniki grško gospodarstvo okreva, kar se bo predvidoma nadaljevalo tudi v bližnji prihodnosti. Po skoraj desetletju zmanjševanja in stagnacije je leta 2017 gospodarstvo ponovno začelo rasti, pri čemer se realna rast BDP za leto 2019 ocenjuje na 1,8 %, razmere na trgu dela pa naj bi se še naprej izboljševale. Rast se je v prvi polovici leta 2019 nadaljevala, posebna sestava grškega izvoza pa je ublažila učinek vse slabših razmer na grških izvoznih trgih na gospodarstvo. Trenutno okrevanje se odraža tudi v pozitivnem razvoju na trgu dela, saj se brezposelnost še naprej zmanjšuje in je avgusta 2019 dosegla 16,7 %. Brezposelnost naj bi se glede na jesensko gospodarsko napoved Evropske komisije iz leta 2019 (6) v naslednjih letih še naprej zmanjševala. |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Kar zadeva javne finance, se je donos državnih obveznic znatno zmanjšal, in sicer se je 10-letni donos zmanjšal s približno 3,4 % v maju na 1,5 % v septembru 2019, v času upadanja tako netveganih obrestnih mer kot tudi razmikov v donosnosti državnih obveznic, iz česar je bilo razvidno, da se je zmanjšalo tveganje, povezano z naložbo v grške državne obveznice. |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Razmere v zvezi z bonitetnimi ocenami Grčije so se od krize bistveno izboljšale in bonitetne agencije menijo, da so obeti stabilni ali pozitivni. Kljub temu je ocena grških državnih obveznic še vedno nižja od naložbenega razreda. V zadnjih šestih mesecih ni bilo negativnega razvoja glede bonitetne ocene državnega sektorja v Grčiji. Na splošno se pričakuje, da se bodo ocene z gospodarsko rastjo še naprej izboljševale. |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Uspešnost podjetniškega sektorja se v zadnjih šestih mesecih ni poslabšala. Delež slabih posojil podjetjem se od leta 2017 zmanjšuje, vendar je bil v drugem četrtletju leta 2019 še vedno visok (42,6 %) zaradi velikega začetnega deleža in splošnega zmanjšanja obsega posojil. Skupno število slabih posojil podjetjem se zmanjšuje hitreje (v drugem četrtletju leta 2019 se je zmanjšalo za 16 % v primerjavi z istim obdobjem predhodnega leta) in pričakuje se, da se bo zaradi sheme listinjenja slabih posojil podjetjem „Hercules“, ki jo je Komisija odobrila oktobra 2019, še zmanjšalo. Kreditni standardi za podjetniški sektor so v prvem četrtletju leta 2019 ostali nespremenjeni, kar naj bi se v skladu z raziskavo o bančnih posojilih ponovilo v drugem četrtletju. |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Ob upoštevanju navedenega, rezultatov javnega posvetovanja, zlasti prispevka Grčije, splošnih znakov okrevanja grškega gospodarstva in pozitivnih napovedi se je Komisija odločila, da bo Grčijo s 1. januarjem 2020 ponovno vključila na seznam držav s tržnimi tveganji. |
| --- | --- |

(11)

SPREMEMBA SPOROČILA

| (12) | Od 1. januarja 2020 se uporablja naslednja sprememba Sporočila Komisije državam članicam o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije za kratkoročno zavarovanje izvoznih kreditov:






  — | Priloga se nadomesti z naslednjim:

  „Seznam držav s tržnimi tveganji:







  Belgija | Ciper | Slovaška |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Bolgarija | Latvija | Finska |
| Češka | Litva | Švedska |
| Danska | Luksemburg | Združeno kraljestvo |
| Nemčija | Madžarska | Avstralija |
| Estonija | Malta | Kanada |
| Irska | Nizozemska | Islandija |
| Grčija | Avstrija | Japonska |
| Španija | Poljska | Nova Zelandija |
| Francija | Portugalska | Norveška |
| Hrvaška | Romunija | Švica |
| Italija | Slovenija | Združene države Amerike“. |

(12)

—

Priloga se nadomesti z naslednjim:

„Seznam držav s tržnimi tveganji:

Belgija

Ciper

Slovaška

Bolgarija

Latvija

Finska

Češka

Litva

Švedska

Danska

Luksemburg

Združeno kraljestvo

Nemčija

Madžarska

Avstralija

Estonija

Malta

Kanada

Irska

Nizozemska

Islandija

Grčija

Avstrija

Japonska

Španija

Poljska

Nova Zelandija

Francija

Portugalska

Norveška

Hrvaška

Romunija

Švica

Italija

Slovenija

Združene države Amerike“.

---

(1)  UL C 392, 19.12.2012, str. 1.

1

(2)  Državni zavarovatelj je v sporočilu opredeljen kot družba ali druga organizacija, ki nudi zavarovanje izvoznih kreditov s podporo ali v imenu države članice, ali država članica, ki nudi zavarovanje izvoznih kreditov.

2

(3)  UL C 398, 22.12.2012, str. 6.

3

(4)  Leta 2013 (UL C 372, 19.12.2013, str. 1), v začetku leta 2015 (UL C 28, 28.1.2015, str. 1), junija 2015 (UL C 215, 1.7.2015, str. 1), junija 2016 (UL C 244, 5.7.2016, str. 1), junija 2017 (UL C 206, 30.6.2017, str. 1), junija 2018 (UL C 225, 28.6.2018, str. 1) in nazadnje decembra 2018 (UL C 457, 19.12.2018, str. 9).

4

(5)  https://ec.europa.eu/competition/consultations/2019_export_greece/index_en.html.

5

(6)  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/economy-finance/ip115_en_0.pdf.

6

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 27.11.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 401/5 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 401/5

---

Menjalni tečaji eura (1)

26. november 2019

(2019/C 401/04)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,1020 |
| JPY | japonski jen | 120,09 |
| DKK | danska krona | 7,4720 |
| GBP | funt šterling | 0,85715 |
| SEK | švedska krona | 10,5808 |
| CHF | švicarski frank | 1,0993 |
| ISK | islandska krona | 135,40 |
| NOK | norveška krona | 10,0968 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,505 |
| HUF | madžarski forint | 336,16 |
| PLN | poljski zlot | 4,3015 |
| RON | romunski leu | 4,7766 |
| TRY | turška lira | 6,3255 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6251 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4663 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,6256 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7165 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5057 |
| KRW | južnokorejski won | 1 296,87 |
| ZAR | južnoafriški rand | 16,3384 |
| CNY | kitajski juan | 7,7576 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,4355 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 538,08 |
| MYR | malezijski ringit | 4,6097 |
| PHP | filipinski peso | 56,016 |
| RUB | ruski rubelj | 70,5445 |
| THB | tajski bat | 33,297 |
| BRL | brazilski real | 4,6915 |
| MXN | mehiški peso | 21,4669 |
| INR | indijska rupija | 78,8165 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,1020

JPY

japonski jen

120,09

DKK

danska krona

7,4720

GBP

funt šterling

0,85715

SEK

švedska krona

10,5808

CHF

švicarski frank

1,0993

ISK

islandska krona

135,40

NOK

norveška krona

10,0968

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,505

HUF

madžarski forint

336,16

PLN

poljski zlot

4,3015

RON

romunski leu

4,7766

TRY

turška lira

6,3255

AUD

avstralski dolar

1,6251

CAD

kanadski dolar

1,4663

HKD

hongkonški dolar

8,6256

NZD

novozelandski dolar

1,7165

SGD

singapurski dolar

1,5057

KRW

južnokorejski won

1 296,87

ZAR

južnoafriški rand

16,3384

CNY

kitajski juan

7,7576

HRK

hrvaška kuna

7,4355

IDR

indonezijska rupija

15 538,08

MYR

malezijski ringit

4,6097

PHP

filipinski peso

56,016

RUB

ruski rubelj

70,5445

THB

tajski bat

33,297

BRL

brazilski real

4,6915

MXN

mehiški peso

21,4669

INR

indijska rupija

78,8165

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 27.11.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 401/6 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 401/6

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M. 9618 – La Poste/BRT)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2019/C 401/05)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednji podjetji:

| — | GeoPost S.A. („GeoPost“, Francija), ki pripada skupini La Poste (Francija), |
| --- | --- |

—

GeoPost S.A. („GeoPost“, Francija), ki pripada skupini La Poste (Francija),

| — | BRT S.p.A. („BRT“, Italija). |
| --- | --- |

—

BRT S.p.A. („BRT“, Italija).

Podjetje GeoPost pridobi v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah izključni nadzor nad celotnim podjetjem BRT.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic.

2.

| — | za podjetje GeoPost: odvisno podjetje skupine La Poste, francoskega tradicionalnega izvajalca poštnih storitev. Podjetje GeoPost je dejavno na področju storitev dostave paketov in tovora v Evropi, Afriki in Aziji, |
| --- | --- |

—

za podjetje GeoPost: odvisno podjetje skupine La Poste, francoskega tradicionalnega izvajalca poštnih storitev. Podjetje GeoPost je dejavno na področju storitev dostave paketov in tovora v Evropi, Afriki in Aziji,

| — | za podjetje BRT: podjetje za storitve dostave paketov in tovora, večinoma v Italiji (prej imenovano Bartolini), ki je trenutno pod skupnim nadzorom podjetij GeoPost in Mifin S.r.l. |
| --- | --- |

—

za podjetje BRT: podjetje za storitve dostave paketov in tovora, večinoma v Italiji (prej imenovano Bartolini), ki je trenutno pod skupnim nadzorom podjetij GeoPost in Mifin S.r.l.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.9618 – La Poste/BRT

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

| Poštni naslov: |
| --- |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Poštni naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 27.11.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 401/8 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 401/8

---

Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2)(b) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2019/C 401/06)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek v treh mesecih od dneva te objave.

SPECIFIKACIJA PROIZVODA ZA ZAJAMČENO TRADICIONALNO POSEBNOST

„WATERCRESS“/„CRESSON DE FONTAINE“/„BERROS DE AGUA“/„AGRIÃO DE ÁGUA“/„WATERKERS“/„BRUNNENKRESSE“

EU št.: TSG-GB-0062 – 6.12.2010

„Združeno kraljestvo“

1.   Imena za registracijo

„Watercress“/„Cresson de Fontaine“/„Berros de Agua“/„Agrião de Água“/„Waterkers“/„Brunnenkresse“

2.   Vrsta proizvoda

Skupina 1.6 Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

3.   Razlogi za registracijo

3.1   Gre za proizvod:

☒ katerega način proizvodnje, predelava ali sestava ustreza tradicionalni praksi za zadevni proizvod ali živilo,

☐ ki je proizveden iz surovin ali sestavin, ki se tradicionalno uporabljajo.

Vodna kreša „Watercress“/„Cresson de fontaine“/„Berros de agua“/„Agrião de água“/„Waterkers“/„Brunnenkresse“ naravno raste v tekoči vodi, kar je tradicionalna komercialna metoda proizvodnje, ki se uporablja že več kot 200 let.

3.2   Gre za ime:

☐ ki se tradicionalno uporablja za označevanje specifičnega proizvoda,

☒ ki opredeljuje tradicionalne ali posebne lastnosti proizvoda.

Imena „water-cress“ v Združenem kraljestvu, „cresson de fontaine“ v Franciji, „berros de agua“ v Španiji, „agrião de água“ na Portugalskem, „waterkers“ na Nizozemskem in „Brunnenkresse“ v Nemčiji so se stoletja, še preden se je pred več kot 200 leti v Evropi začela komercialno proizvajati, uporabljala za natančno poimenovanje te variante v družini kreše, ki se goji in nabira v tekoči vodi. Kreša je ime rastline, pridevnik vodna pa je njena oznaka.

4.   Opis

4.1   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1, vključno z njegovimi glavnimi fizikalnimi, kemijskimi, mikrobiološkimi ali organoleptičnimi značilnostmi, ki dokazujejo posebne lastnosti proizvoda (člen 7(2) te uredbe)

Vodna kreša „Watercress“/„Cresson de fontaine“/„Berros de agua“/„Agrião de água“/„Waterkers“/„Brunnenkresse“ z botaničnim imenom Nasturtium officinale je hitro rastoča trajnica, ki raste v vodi ali mokrih tleh, je avtohtona v Evropi, Severni in Južni Ameriki ter Aziji in je ena najstarejših znanih vrst listnate zelenjave, ki jih uživa človek. Trenutno spada v družino Brassicaceae (križnice).

Botanične sopomenke vrste Nasturtium officinale so Rorippa nasturtium-aquaticum, Nasturtium nasturtium-aquaticum in Sisymbrium nasturtium-aquaticum L. Izražajo pravo vodno naravo rastline in način, kako raste.

Proizvod je strankam na voljo v šopku, v katerem so rastline v celoti dolge približno 15–18 cm, listi pa 2–5 cm, in v pakiranjih, v katerih so rastline v celoti dolge približno 5–12 cm, listi pa 1–3 cm.

Tradicionalno gojeni pridelek se reže v tekoči vodi, zanj pa so značilni mehki sočni listi srednje zelene barve, ki imajo celovit rob in so ovalne oblike. Stebla so čvrsta, malce svetlejše barve in imajo lahko nekaj stranskih korenin, ki segajo od pritrdišč listov do stebla.

Mikrobiološke lastnosti:

Izhajajo iz okolja, v katerem je rastlina gojena; pri komercialnem gojenju v tekoči izvirski vodi pridelek pridobi epifitsko mikrobno populacijo, za katero je značilno, da vsebuje veliko neškodljivih bakterij Pseudomonas sp. Rastlina se goji v čisti tekoči vodi visoke mikrobiološke kakovosti.

Fizične značilnosti:

| — | pernato sestavljeni listi z izmenjujočo se postavitvijo lističev imajo 3–11 podolgovatih do ovalnih svetlečih, temno zelenih lističev, ki so na vrhu zaobljeni in nenazobčani ali pa imajo valovit nazobčan rob. Rastlina je zelene (šestnajstiški zapis Hex 008000) do temno zelene barve (šestnajstiški zapis Hex 006400); |
| --- | --- |

—

pernato sestavljeni listi z izmenjujočo se postavitvijo lističev imajo 3–11 podolgovatih do ovalnih svetlečih, temno zelenih lističev, ki so na vrhu zaobljeni in nenazobčani ali pa imajo valovit nazobčan rob. Rastlina je zelene (šestnajstiški zapis Hex 008000) do temno zelene barve (šestnajstiški zapis Hex 006400);

| — | stebla so plazeča se ali plavajoča in so sočna ali mesnata; |
| --- | --- |

—

stebla so plazeča se ali plavajoča in so sočna ali mesnata;

| — | rastlina ima gladke vlaknaste korenine, ki omogočajo ukoreninjenje kjer koli vzdolž potopljenega stebla, zlasti pri členkih; |
| --- | --- |

—

rastlina ima gladke vlaknaste korenine, ki omogočajo ukoreninjenje kjer koli vzdolž potopljenega stebla, zlasti pri členkih;

| — | rastlina ima bele cvetove s štirimi cvetnimi listi premera 3–5 mm, ki rastejo v grozdastih socvetjih na vrhu stebla ali na predelih med pritrdišči najvišjih listov in vrhnjim delom stebla. Majhni beli in zeleni cvetovi nastajajo v grozdih. Cvetovi se kot del naravnega življenjskega cikla rastlin pojavijo v zgodnjih poletnih mesecih, ko dnevi postajajo najdaljši; |
| --- | --- |

—

rastlina ima bele cvetove s štirimi cvetnimi listi premera 3–5 mm, ki rastejo v grozdastih socvetjih na vrhu stebla ali na predelih med pritrdišči najvišjih listov in vrhnjim delom stebla. Majhni beli in zeleni cvetovi nastajajo v grozdih. Cvetovi se kot del naravnega življenjskega cikla rastlin pojavijo v zgodnjih poletnih mesecih, ko dnevi postajajo najdaljši;

| — | za primerjavo, zimska kreša je rodu Barbarea Verna, ima enojne pernato deljene zelene liste na steblu, med cvetenjem pa ima rumene cvetove. |
| --- | --- |

—

za primerjavo, zimska kreša je rodu Barbarea Verna, ima enojne pernato deljene zelene liste na steblu, med cvetenjem pa ima rumene cvetove.

Kemijska sestava:

| — | Vodna kreša „Watercress“/„Cresson de fontaine“/„Berros de agua“/„Agrião de água“/„Waterkers“/„Brunnenkresse“ je bogata z glukozinolati in je edinstvena zaradi visoke vsebnosti glukozinolata B-feniletil glukozinolata, ki sprošča feniletil izotiocianat (PEITC) v deležu 10 mg/100 g sveže teže. PEITC se sprosti med žvečenjem in daje značilen oster, pikanten okus. Značilni pikanten okus dajejo gorčična olja, ki jih vsebuje rastlina. Stres vpliva na raven PEITC v rastlini. Če je pridelek pod stresom zaradi nizke ali visoke temperature ali če primanjkuje vode, rastlina proizvede različne količine PEITC. |
| --- | --- |

—

Vodna kreša „Watercress“/„Cresson de fontaine“/„Berros de agua“/„Agrião de água“/„Waterkers“/„Brunnenkresse“ je bogata z glukozinolati in je edinstvena zaradi visoke vsebnosti glukozinolata B-feniletil glukozinolata, ki sprošča feniletil izotiocianat (PEITC) v deležu 10 mg/100 g sveže teže. PEITC se sprosti med žvečenjem in daje značilen oster, pikanten okus. Značilni pikanten okus dajejo gorčična olja, ki jih vsebuje rastlina. Stres vpliva na raven PEITC v rastlini. Če je pridelek pod stresom zaradi nizke ali visoke temperature ali če primanjkuje vode, rastlina proizvede različne količine PEITC.

Organoleptične lastnosti:

Primerjalno preskušanje vodne kreše in kreše, gojene v zemlji, je pokazalo, da je barva vodne kreše temnejša/bolj zelena od barve kreše, gojene v zemlji, ter da ima vodna kreša precej pikantnejši okus in mehkejšo teksturo.

Leta 2009 je bila opravljena dodatna senzorična ocena, ki je pokazala še, da ima kreša, gojena v zemlji, šibkejši in manj pikanten okus. Evidentiranih je bilo tudi nekaj pripomb, da ima vzorec, gojen v vodi, temnejše liste in mehkejšo teksturo.

Ti oceni sta pokazali, da so bile v obeh primerih v okviru strokovno izvedene ocene pridelkov, gojenih v zemlji in tekoči vodi, opredeljene razlike, pri iskanju prednosti pa je bilo ugotovljeno, da je vodna kreša „Watercress“/„Cresson de fontaine“/„Berros de agua“/„Agrião de água“/„Waterkers“/„Brunnenkresse“ boljša – in to izključno na podlagi organoleptičnih lastnosti.

Vodna kreša „Watercress“/„Cresson de fontaine“/„Berros de agua“/„Agrião de água“/„Waterkers“/„Brunnenkresse“ ima značilen gorčičen pookus; je pikantna, pekoča in malce pogreni.

4.2   Opis metode proizvodnje proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1, ki jo morajo proizvajalci upoštevati, po potrebi vključno z vrsto in značilnostmi uporabljenih surovin ali sestavin, in metode, po kateri je proizvod pripravljen (člen 7(2) te uredbe)

Vodna kreša „Watercress“/„Cresson de fontaine“/„Berros de agua“/„Agrião de água“/„Waterkers“/„Brunnenkresse“ se mora gojiti in nabirati v tekoči vodi, uporabijo pa se semena vrste Nasturtium officinale. Vendar se lahko seme poseje na primeren substrat v objektu za razmnoževanje, sadike pa se nato prenesejo na proizvodne grede.

Pridelek lahko raste vse leto v posebej izdelanih gredah, v katerih ga pred zimskim hladnim vremenom delno ščiti tekoča voda, ki priteka iz naravnih izvirov ali vrtin in ima temperaturo običajno 10–18 °C, poleti pa hladnejša temperatura vode v primerjavi s temperaturo okolja. Pridelek utrpi fizično škodo, če se temperature spustijo pod 5 °C, zato je v teh primerih potrebna zaščita.

Da bi pridelek vseboval razmeroma enotne in dosledne količine PEITC (in zato imel razmeroma enoten okus), potrebuje stabilne rastne pogoje brez stresa, kar zadeva temperaturo, oskrbo z vodo in gnojila. Idealen način za vzdrževanje temperature je gojenje v tekoči vodi, kjer se v celotnem življenjskem ciklu rastline stalno dovaja tekoča voda, saj tekoča voda v vročih dneh pridelek hladi, v hladnih dneh pa ga ogreva.

Pri pridelku, gojenem v zemlji, se temperature ne nadzorujejo. Temperatura tal in listja lahko v vročih sončnih dneh doseže 40 °C, v zelo mrzlem vremenu pa lahko liste poškoduje zmrzal. Posledica teh različnih ravni stresa bo neenakomerna količina PEITC, zaradi česar bo okus rastline spremenljiv.

Oskrba z vodo:

Tradicionalno se uporablja voda iz globokih naravnih izvirov ali vrtin, bogata z minerali, ki teče naravno ali se črpa, sprejemljivi pa so tudi drugi viri, če je njihova mikrobiološka kakovost ustrezno visoka (cilj je brez bakterije E. coli, odstopanje 100 cfu/100 ml, brez listerie, odstopanje 100 cfu/100 ml, brez salmonele, brez enterohemoragične E. coli) in niso onesnaženi s površinsko vodo. Kakovost vode mora biti primerna za proizvodnjo minimalno predelanega živila, kar pomeni, da se lahko živilo uživa brez kuhanja.

Zasnova grede:

Geografska lega proizvodnih gred se običajno določi glede na vir vode in izliv do sosednjega potoka ali reke. Proizvodne grede so izdelane z neprepustnimi stranicami na naklonu približno 1/300 od točke, ko voda vstopi v gredo, in sicer tako, da se prepreči vstop površinske vode ali površinskega odtoka s sosednjih zemljišč. Sveža voda se običajno usmerja na posamezne grede in regulira z ventili, pipami ali preprostimi odprtinami v dovodni steni. Sodobnejša kmetijska gospodarstva so zgrajena tako, da omogočajo tlačne dovodne vodne sisteme. Površina grede se razlikuje glede na lokacijo in državo, običajno pa je lahko greda široka 10 metrov in dolga 100 metrov. Preprečiti je treba dostop površinske vode ali površinskega odtoka na lokacijo, kar se lahko doseže z jarki ali zadrževalnim sistemom pred ograjo. Na območju ne sme biti stalnih blatnih območij, ki bi lahko bila življenjski prostor za vodne polže.

Metode proizvodnje:

Vsaj letno bi bilo treba iz semen vzgojiti nov pridelek, da se prepreči kopičenje virusov, od katerih se nekateri prenašajo s semeni. Semena se sejejo neposredno na grede ali, kar je običajnejše, na kompost ali podoben material v objektu za razmnoževanje, kjer se vzgoji do faze prvega pravega lista (višine približno 3–5 cm). Kadar se pridelek pobira zgodaj poleti, mora novi pridelek iz semena najprej odcveteti, saj je naravno cvetenje značilno prav za ta letni čas. V drugih mesecih se lahko naberejo znova zrasle rastline. Ta postopek omogoča, da se pobrane rastline regenerirajo v nov pridelek. Pri sadikah, vzgojenih iz semena, je cilj pridelati 8 000–10 000 rastlin na kvadratni meter, pri čemer je gostota nabiranja pridelka najverjetneje približno 2 000 rastlin na kvadratni meter. Številni pridelovalci proizvajajo svoje seme, pri čemer del pridelka pustijo, da odcveti in semeni, seme pa ponujajo tudi semenarska podjetja.

Pri neposrednem sejanju se lahko seme ročno ali strojno raztrese po proizvodnih gredah. Tudi sadike, vzgojene v objektu za razmnoževanje, se lahko posadijo ročno ali strojno, da se doseže zgoraj navedena gostota na gredi, ki lahko zadrži vlago, obogateno s hranilnimi snovmi, kar omogoča zgodnje prodiranje v korenine in utrditev korenin.

Po tem lahko sveža voda, polna hranil, teče po temelju grede, s čimer pridelek prejme potrebne minerale in elemente v sledeh, ki so nujni za rast. Pretok vode se poveča z zrelostjo pridelka, da se zadosti njegovim potrebam.

Kot dopolnilo k hranilnim snovem iz vode in z grede se uporabljajo standardna vrtnarska gnojila z visoko vsebnostjo fosfatov, ki se uporabljajo po potrebi glede na potrebe pridelka.

Pridelek je tradicionalno gojen le, če je gojen v čisti tekoči vodi. Kreša, gojena v zemlji, ki je na trgu na voljo v zadnjih nekaj letih, se goji pod plastično ali stekleno zaščito, tako kot se lahko goji zelena solata ali katera koli druga vrsta solate. Čeprav je način proizvodnje te kreše popolnoma drugačen od načina proizvodnje kreše „Watercress“/„Cresson de fontaine“/„Berros de agua“/„Agrião de água“/„Waterkers“/„Brunnenkresse“, ki je gojena v vodi, se kreša, gojena v zemlji, prav tako imenuje „Watercress“/„Cresson de fontaine“/„Berros de agua“/„Agrião de água“/„Waterkers“/„Brunnenkresse“, ker je videti podobno in jo je mogoče zamenjati za v vodi gojeno krešo „Watercress“/„Cresson de fontaine“/„Berros de agua“/„Agrião de água“/„Waterkers“/„Brunnenkresse“. Vendar ni proizvedena na enak tradicionalen način, zato ni tradicionalno pridelan posebni proizvod, ampak je le ena od mnogih konvencionalno gojenih listnatih solat.

Pobiranje:

Vodna kreša „Watercress“/„Cresson de fontaine“/„Berros de agua“/„Agrião de água“/„Waterkers“/„Brunnenkresse“ se reže za prodajo, ko so rastline visoke 10–18 cm, prodaja pa se neoprana v šopkih ali oprana v pakiranjih. Za proizvod, tradicionalno povezan v šopek, so značilna stebla svetle barve, s katerih so odstranjeni listi in korenine v dolžini 5–6 cm, povezana pa so z elastiko ali vrvico, nad katero listi 2–5 cm visoko tvorijo glavo šopka. Bolj priljubljena pakiranja z oprano vodno krešo vsebujejo ločena stebla vodne kreše „Watercress“/„Cresson de fontaine“/„Berros de agua“/„Agrião de água“/„Waterkers“/„Brunnenkresse“, ki so na splošno manj zrela kot tista, ki se prodajajo v šopku, imajo manjše liste, velike 1–3 cm, in so naključno razporejena tako, da tvorijo preplet stebel, pecljev in listov.

4.3   Opis ključnih elementov, ki opredeljujejo tradicionalne lastnosti proizvoda (člen 7(2) te uredbe)

Tradicionalna značilnost vodne kreše „Watercress“/„Cresson de fontaine“/„Berros de agua“/„Agrião de água“/„Waterkers“/„Brunnenkresse“ izhaja iz metode proizvodnje vodne kreše in se s tekočo vodo povezuje že več tisoč let; v preteklosti je bil pridelek vedno povezan s proizvodnjo vodnega življa, njegova morfologija in okus pa sta s selekcijo in razmnoževanjem ostala nespremenjena. Danes je še vedno videti tako kot na ilustracijah rastline iz rimskih časov.

Glede na zapise je Hipokrat, ki je postavil načela sodobne medicine, lokacijo za prvo bolnišnico na svetu na otoku Kos izbral blizu potoka, primernega za gojenje te rastline, ki je bila po njegovem mnenju ključna za zdravljenje njegovih pacientov. Tudi Rimljani so vodno krešo „Watercress“/„Cresson de fontaine“/„Berros de agua“/„Agrião de água“/„Waterkers“/„Brunnenkresse“ gojili v tekoči vodi.

Nicholas Culpeper je v svoji knjigi „Complete Herbal“, ki je izšla leta 1653, vodno krešo opisal kot rastlino, ki raste v majhnih potočkih tekoče vode.

Prvo komercialno gojenje vodne kreše „Watercress“/„Cresson de fontaine“/„Berros de agua“/„Agrião de água“/„Waterkers“/„Brunnenkresse“ je bilo leta 1808 zapisano v Združenem kraljestvu, pridelek pa se je v 19. stoletju obsežno gojil v čistih, prosto tekočih potokih v južni Angliji. To je metoda komercialne proizvodnje, ki je ostala v bistvu nespremenjena, čeprav način gojenja vodne kreše „Watercress“/„Cresson de fontaine“/„Berros de agua“/„Agrião de água“/„Waterkers“/„Brunnenkresse“ v tekoči vodi sega še v rimske čase. Adolphe Chatin je glede proizvodnje v Franciji leta 1866 zapisal: „Ti jarki so bili ogromno gojišče rastline Fountain Cresson, to gojenje je več let potekalo na vodnih virih“.

Do konca 19. stoletja je bila vodna kreša „Watercress“/„Cresson de fontaine“/„Berros de agua“/„Agrião de água“/„Waterkers“/„Brunnenkresse“ pomemben vir zaposlovanja in prihodka, saj se je pridelek dobavljal glavnim aglomeracijam v vsej severni Evropi. V Združenem kraljestvu je bila na primer železnica razširjena do Alresforda v grofiji Hampshire, da se je na londonske trge vsak teden prepeljalo več kot 30 ton vodne kreše. Obnovljena parna železnica je še danes znana kot The Watercress Line.

Obstaja več kinematografskih posnetkov iz tridesetih let prejšnjega stoletja, ki prikazujejo, kako vodna kreša „Watercress“/„Cresson de fontaine“/„Berros de agua“/„Agrião de água“/„Waterkers“/„Brunnenkresse“ raste v tekoči vodi.

V vseh državah se mora tradicionalno proizvedena vodna kreša „Watercress“/„Cresson de fontaine“/„Berros de agua“/„Agrião de água“/„Waterkers“/„Brunnenkresse“ gojiti v tekoči vodi. Čiste izvirske vode, ki se dvigajo iz podzemeljskih plasti, vsebujejo vse potrebne minerale za rast, običajno pa primanjkuje fosforja. V severni Evropi je bil ta na srečo na voljo kot fosfatno gnojilo s počasnim sproščanjem v obliki bazične žlindre, ki je stranski proizvod tradicionalnega postopka proizvodnje jekla. Skoraj 200 let se je pridelek gojil z uporabo čistih izvirskih voda, dopolnjenih z uporabo bazične žlindre v temelju gred, ki je zagotavljala fosfatno gnojilo in elemente v sledeh, ki jih rastlina ni mogla pridobiti iz tekoče vode. Danes se je postopek proizvodnje jekla spremenil in bazična žlindra ni več na voljo. Zato se zdaj namesto tega uporabljajo komercialna fosfatna gnojila s počasnim sproščanjem.

Tradicionalno gojeni pridelek se reže v tekoči vodi, zanj pa so značilni mehki, srednje zeleni sočni listi ovalne oblike. Stebla so čvrsta in lahko imajo nekaj stranskih korenin, ki segajo od pritrdišč listov do stebla. Rastline imajo značilen gorčični pookus, so pikantne, pekoče in malce pogrenijo.

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

---

Popravki

| 27.11.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 401/13 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 401/13

---

Popravek Predhodne priglasitve koncentracije (Zadeva M.9621 – Suez/Itochu/SFC/EDCO) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(
  Uradni list Evropske unije C 395 z dne 22. novembra 2019
  )

(2019/C 401/07)

Stran 9, točka 1, tretji odstavek:

besedilo:

„Podjetja Suez, Itochu in SFC pridobijo v smislu člena 3(1)(b) in člena 3(4) uredbe o združitvah skupni nadzor nad celotnim podjetjem EDCO.“

se glasi:

„Podjetja Suez, Itochu in SFC pridobijo v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah skupni nadzor nad celotnim podjetjem EDCO.“

---